Børnearbejde - Skoletjenesten
Børnearbejde - Skoletjenesten
Børnearbejde - Skoletjenesten
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Børnearbejde</strong><br />
før, nu og<br />
i den 3. verden<br />
<strong>Skoletjenesten</strong> / Arbejdermuseet
Indledning<br />
Hvorfor arbejder børn, og<br />
hvor meget arbejder børn?<br />
Børn har altid arbejdet.<br />
Vi skal ikke så langt til-<br />
bage i historien, før børn i<br />
Danmark arbejdede.<br />
Faktisk var det nødvendigt<br />
for de fleste familier, at<br />
børnene arbejdede, for<br />
100 år siden.<br />
Danmark er et rigt land i<br />
dag, og det er ikke nød-<br />
vendigt, at børn arbejder<br />
for at skaffe mad og husly.<br />
Sådan er det ikke alle<br />
steder i verden. I den<br />
3. verden må mange børn<br />
arbejde for føden. Ligesom<br />
danske børn gjorde det før<br />
i tiden. I dette hæfte kan<br />
du læse om børnearbejde i<br />
Danmark før og nu og<br />
børnearbejde i den<br />
3. verden.<br />
Indhold<br />
Indledning<br />
Danmark for ca. 100 år siden 3<br />
<strong>Børnearbejde</strong> i Danmark i dag 9<br />
<strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden 12
Danmark for ca. 100 år siden<br />
For ca. 100 år siden var det meget almindeligt, at børn måtte arbejde for at<br />
tjene penge til familien. Det var især børn fra fattige familier, der arbejdede,<br />
og dengang var mange familier fattige. Ude på landet arbejdede børnene ved<br />
landbruget, og inde i byerne var det almindeligt, at børnene arbejdede som bybude,<br />
tjenestebørn eller på fabrik.<br />
<strong>Børnearbejde</strong> på landet<br />
For 100 år siden var det almindeligt, at børnene<br />
hjalp til i landbruget. Allerede fra de<br />
var omkring 5 år gamle, fik de opgaver, som<br />
de skulle passe. Drengene hjalp mændene<br />
med at høste, så og passe gårdens dyr. Pigerne<br />
hjalp kvinderne med at vaske tøj, lave<br />
mad, bage brød og spinde uld.<br />
Børnenes arbejdskraft var så vigtig, at de<br />
kun gik i skole hver anden dag. Og om<br />
efteråret, når kartoflerne skulle høstes, fik de<br />
fri i en uge. Dengang hed ferien kartoffelferien.<br />
I dag hedder den efterårsferie. Så vi<br />
Arbejdermuseet<br />
holder efterårsferie, fordi man for over 100<br />
år siden havde brug for børnenes arbejdskraft<br />
under kartoffelhøsten.<br />
Børnene lærte mange nyttige ting derhjemme.<br />
Det var selvfølgelig vigtigt at lære<br />
at læse, skrive og regne, men det var lige så<br />
vigtigt, at drengene lærte at køre hestevogn,<br />
passe dyrene og pløje, så og høste. På den<br />
måde lærte de alt det, man skulle, for at<br />
blive bonde eller husmand. På samme måde<br />
lærte pigerne alt det, de skulle, for at blive<br />
en god bondekone eller husmandskone.<br />
Det var ikke alle familier, der havde deres<br />
Ude på landet blev<br />
selv små børn sat til<br />
at vogte køer. Det<br />
var svært at styre<br />
køerne, når man<br />
ikke var så stor.<br />
Danmark for ca. 100 år siden · 3
De fattige husmænd<br />
havde ikke ret meget<br />
jord, som de kunne<br />
dyrke. Derfor blev<br />
børnene tit sendt ud<br />
at tjene hos gårdmændene.<br />
4 · Danmark for ca. 100 år siden<br />
Arbejdermuseet<br />
egen gård eller husmandssted. Mange familier<br />
måtte tjene til dagen og vejen ved at arbejde<br />
for bønderne. De voksne arbejdede<br />
som karle og piger, som det hed. Og børnene<br />
blev sendt ud at tjene på gårdene, når<br />
de var 7-8 år gamle. Og når de var 10 eller<br />
11 år gamle, blev mange af dem sendt hjemmefra<br />
for at bo og arbejde på en gård. Disse<br />
børn havde det ikke let og blev ikke behandlet<br />
lige så godt som bøndernes egne børn.<br />
Arbejderbørn i byerne<br />
I de store byer var det især børn fra arbejderfamilier,<br />
der arbejdede. Danmark var<br />
ved at blive et industriland. Fabrikker skød<br />
op i de større byer. Folk fra landet flyttede<br />
til byerne for at søge arbejde på fabrikkerne.<br />
Lønnen var dårlig, så mange børn måtte<br />
også arbejde. Ellers var der ikke penge nok<br />
til mad, tøj og husleje.<br />
Der var mange forskellige slags arbejde<br />
for børn. De kunne arbejde hjemme med at<br />
lave ting for andre folk. De kunne også<br />
komme på fabrik. Drengene kunne desuden<br />
arbejde som mælkedreng eller bybud,<br />
og pigerne kunne passe børn, gøre rent eller<br />
vaske tøj for andre.<br />
På fabrik<br />
Børn var billig og populær arbejdskraft på<br />
fabrikkerne. I midten af 1800-tallet var der<br />
ikke nogen regler for, hvor meget børn<br />
måtte arbejde. Derfor var arbejdsdagen tit<br />
meget lang – lige så lang som de voksnes –<br />
og det gik ud over deres skolegang. Forholdene<br />
på fabrikkerne var meget dårlige.<br />
Både børn og voksne måtte arbejde i kulde<br />
og træk. Der var giftige dampe og støv, lyset<br />
var mange steder dårligt, og maskinerne, de<br />
arbejdede ved, var ofte farlige. Børnene var<br />
dem, der havde det hårdest. De måtte finde<br />
sig i at blive skældt ud, og de risikerede at<br />
få øretæver, hvis de ikke bestilte nok.<br />
Der var bestemte industrier, som brugte<br />
mange børn. Det var tobaksfabrikkerne,<br />
glasværkerne og tændstikfabrikkerne.
På tobaksfabrikkerne arbejdede børnene med at skille tobaksbladene<br />
ad, så der kunne rulles cigarer af dem, og de hjalp cigarmagerne<br />
med at sætte cigarerne i forme. Skråtobak blev lavet på en<br />
spinderok, der snoede tobaksbladene sammen. Før man fik maskiner<br />
til det, var børn ansat som rokkedrejere til at dreje rokken,<br />
mens en voksen sørgede for at spinde tobaksbladene sammen. Der<br />
var så en dreng, der lagde tobaksbladene frem til ham. Børn blev<br />
både brugt som trækkraft og som håndlangere.<br />
Fabriksloven<br />
– arbejde man kunne dø af<br />
I 1800-tallet var der ingen, der mente, at<br />
børn tog skade af at arbejde. Tværtimod<br />
mente man, at det var godt for børnene at<br />
arbejde. Så lærte de en masse nyttige ting,<br />
og når de arbejdede, kunne de ikke lave ballade.<br />
Alligevel var der nogle problemer med<br />
børnearbejdet, som de voksne ikke kunne<br />
undgå at se. På tændstikfabrikkerne begyndte<br />
børn at dø af fosforforgiftning.<br />
Mange børn arbejdede så meget, at de ikke<br />
havde tid til at gå i skole, eller også var de<br />
for trætte til at følge med i timerne. Og det<br />
bekymrede de voksne.<br />
Arbejdermuseet<br />
Allerede som 7-årig<br />
begyndte jeg at arbejde<br />
“I 1922 skete der en katastrofe for vores<br />
hjem: Far kom til skade og mistede<br />
det ene ben. Far kunne nu kun udføre<br />
lettere arbejde. Vi kunne næsten ikke<br />
få til føden. Kosten bestod af rugbrød<br />
med fedt, kartofler med salt samt havregrød<br />
med vand eller skummetmælk til…<br />
Allerede som 7-årig begyndte jeg at<br />
arbejde i tørvemosen med at rejse og<br />
vende tørv, det var akkordarbejde. Vi<br />
fik 25 øre pr. tusind. Efter nogen<br />
øvelse kunne jeg vende 5000 tørv i 6<br />
timer. Jeg hjalp også til med at samle<br />
kartofler op hos bønderne; jeg fik 75<br />
øre for 10 timers arbejde + kosten.<br />
Pengene måtte jeg aflevere til den fælles<br />
husholdning derhjemme. 10 år gammel<br />
kom jeg ud at tjene, jeg fik plads<br />
på sognets største gård. Lønnen blev<br />
aftalt til 40 kr. for sommerhalvåret + et<br />
par lædertræsko, hvis jeg var rigtig<br />
dygtig. Jeg skulle hjælpe røgteren med<br />
at passe kreaturer. Arbejdet bestod<br />
mest i at passe kalvene. Der var 20 til<br />
30 stykker af dem; de skulle trækkes<br />
ud om morgenen og hjem om aftenen,<br />
flyttes 2 gange om dagen samt vandes<br />
hver middag af en spand. Desforuden<br />
skulle jeg flytte og vande to store tyre.<br />
Dem skulle jeg ikke trække ud og ind.<br />
Den ene tyr var ondskabsfuld, jeg var<br />
bange for den og fik også et par skrammer<br />
af den, men da jeg beklagede mig til<br />
røgteren, sagde han bare, at det hører<br />
med til erhvervet.”<br />
Svend Villadsen,<br />
født 1915 i Midtjylland<br />
Danmark for ca. 100 år siden · 5
Mælkedrenge.<br />
Man lavede derfor en undersøgelse af børns<br />
arbejde på fabrikkerne for at se, om det var<br />
skadeligt for deres udvikling.<br />
Det endte med, at der blev vedtaget en<br />
lov om børns arbejde på fabrik. I loven stod<br />
der, at børn under 10 år ikke måtte arbejde<br />
på fabrik. Børn mellem 10 og 14 år måtte<br />
højst arbejde 6 timer om dagen.<br />
Den ny lov gjaldt kun for børn, der arbejdede<br />
på fabrik. Det vil sige, at der ikke<br />
var regler for børn, der arbejdede ude på<br />
landet.<br />
Noget af det farligste arbejde, som børn blev sat til, var<br />
på tændstikfabrikkerne. Når man lavede tændstikker,<br />
skar en maskine først en masse tynde pinde. Børnene<br />
satte pindene ned i en ramme, som holdt pindene fast,<br />
mens spidsen blev dyppet i det flydende svovl. Bagefter<br />
skulle rammerne tømmes for tændstikker, og det var også<br />
børnearbejde. Dengang brugte man hvid fosfor til at<br />
lave svovlet på tændstikkerne. Det var meget giftigt, og<br />
når børnene indåndede dampene fra fosfor, begyndte<br />
deres knogler at smuldre. Det var især i munden, at det<br />
var galt. Børnenes tænder begyndte at falde ud, og kæben<br />
gik langsomt i opløsning. De børn, der blev forgiftet<br />
af fosfor, led en smertefuld død, men der skulle gå<br />
flere år, før der blev gjort noget ved det.<br />
6 · Danmark for ca. 100 år siden<br />
Arbejdermuseet<br />
Mælkedrenge og bybude<br />
For 100 år siden havde man ikke køleskab,<br />
så folk fik leveret frisk mælk hver eneste<br />
morgen. Mælken blev bragt til døren af<br />
mælkekusken, som havde en eller flere<br />
mælkedrenge ansat. Mælkedrengene skulle<br />
bære mælken op til kunden og tage de<br />
tomme flasker med ned. Det var et arbejde,<br />
der gav en bedre løn end fabriksarbejdet,<br />
men arbejdet startede kl. 5 om morgenen,<br />
før børnene skulle i skole. Og det var svært<br />
at holde sig vågen, når man havde været<br />
ude med mælk om morgenen.<br />
Pige i huset<br />
Mange piger arbejdede som ung pige i huset.<br />
Det vil sige, at de arbejdede for en velhavende<br />
familie. De skulle hjælpe med at<br />
vaske tøj, gøre rent, passe børn og købe ind.<br />
Og når de kom hjem, skulle de ofte hjælpe<br />
deres mor med de samme ting.<br />
Hjemmearbejde<br />
En helt speciel måde at tjene penge på var<br />
hjemmeindustrien. Det vil sige, at folk sad<br />
hjemme hos sig selv og lavede noget arbejde
for en fabrik eller en forretning. Det kunne<br />
være kvinder, som sad hjemme og syede tøj<br />
for en forretning, men det kunne også være<br />
folk, der sad hjemme og lavede tændstikæsker,<br />
ildtændere, rullede cigarer eller noget<br />
helt andet for en fabrik. De hentede de<br />
ting, de skulle bruge, på fabrikken, samlede<br />
dem derhjemme og gik tilbage til fabrikken<br />
for at aflevere dem. Det var ofte et arbejde,<br />
som børn også var med til. Så kunne børnene<br />
sidde og arbejde, når de kom hjem fra<br />
skole, eller om morgenen, før de skulle i<br />
skole. Man tjente ikke ret meget på hjemmearbejdet,<br />
så der skulle bruges mange timer<br />
for at tjene penge nok til mad og husleje.<br />
Hvordan med skolen?<br />
<strong>Børnearbejde</strong>t gik ud over skolen. For at<br />
børnene både kunne passe et arbejde og<br />
passe deres skole, var der skole om formiddagen<br />
og om eftermiddagen. På den måde<br />
kunne børnene enten arbejde om formiddagen<br />
eller om eftermiddagen og passe deres<br />
skole samtidig.<br />
Arbejdermuseet<br />
Jeg var stolt over min første ugeløn<br />
“Da jeg var nået de 10 år, fik jeg arbejde på Carlsberg. Vi<br />
små arbejdsmænd skulle møde kl. 6 morgen til 12 middag,<br />
med en halv times pause. Altså 5 en halv times ølaftapning.<br />
Jeg sad foroverbøjet over en tappemaskine, som også<br />
har sat sine spor på mig.<br />
Det var et koldt job om vinteren at håndtere de kolde<br />
tønder, som ankom i de tidlige morgentimer, og vi små<br />
drenge skulle trille de store tønder sammen med de voksne<br />
op ad et langt lad. På de strenge frostdage hang fingrene<br />
fast i jerntøndebåndene. Det morede de voksne, når vi pustede<br />
på de ømme fingre. Al den herlighed blev belønnet<br />
med 2 kr. om ugen, ca. godt 5 øre i timen.<br />
Og al det tøj, man ødelagde. Når klokken var 12 middag,<br />
og vi skulle hjem, var mine bukser plaskvåde af øl, som<br />
stivnede på vejen hjem. Jeg var stolt over min første ugeløn,<br />
men det var alligevel en hård omgang: Op kl. 5 morgen<br />
for at hente gammelt brød, og om vinteren travede vi af<br />
sted i høje snedriver og havde våde fødder, inden vi begyndte<br />
det daglige arbejde. Der må have været godt med<br />
krummer i mig, for sygdom kan jeg ikke huske, at jeg har<br />
haft.”<br />
V.F.J. Mortensen, født 1885<br />
CW-Obels Tobaksfabrik 1905.<br />
Danmark for ca. 100 år siden · 7
Det var en god hjælp til huslejen<br />
“Da jeg var 7 år, fik jeg formiddagsplads hos grev Schel. Jeg<br />
glædede mig til at skulle være med til at tjene lidt til hjælp<br />
hjemme.<br />
Det var en lang vej at gå to gange hver dag, i tyndt tøj<br />
og bundløse træsko.<br />
Jeg var der to vintre og en sommer. Jeg kom kl. 7 om<br />
morgenen, så begyndte jeg at bære brændsel op til 6 værelser<br />
og badeværelset; centralvarme var der ikke dengang<br />
i ejendommene. Badeovnen var en kobberbeholder med<br />
vand og blev opvarmet som en almindelig kakkelovn. Det<br />
var en hård tur at tage nede fra kælderen op til 2. sal med<br />
alt det brændsel. Når det var ordnet, skulle der pudses fodtøj,<br />
som gerne var mellem 10 og 15 par, og dengang var<br />
damestøvlerne langskaftede og nåede til knæene – og så<br />
skulle det skinne.<br />
Så skulle jeg i byen for kokkepigen og derefter fyre op<br />
under badeovnen, så der var varmt vand hele dagen til bad<br />
og køkken.<br />
Så skulle jeg hjem og læse lektier og i skole. Jeg tjente<br />
3 kr. om måneden, men trods det var det en god hjælp til<br />
huslejen, og jeg var altid glad om morgenen, når jeg skulle<br />
derind.<br />
Kokkepigen var så flink mod mig og gav mig varm te og<br />
mad, som jo gjorde godt i en sulten mave.”<br />
H.C.J. Petersen, født 1882<br />
8 · Danmark for ca. 100 år siden<br />
Arbejdermuseet<br />
De børn, som arbejdede, havde ofte<br />
svært ved at følge med i skolen. De havde<br />
ikke meget fritid og var ofte alt for trætte til<br />
at læse lektier, når de havde fri. På nogle fabrikker<br />
var børnenes arbejdsdag endda så<br />
lang, at de slet ikke nåede i skole. Det var et<br />
stort problem, fordi børnene så ikke lærte<br />
at læse, skrive og regne.<br />
Hvorfor arbejdede børn?<br />
Børn arbejdede, fordi de var nødt til det.<br />
Det var især børn fra de fattigste familier,<br />
som var tvunget til at arbejde. Hvis faderen<br />
var arbejdsløs, kunne han ikke få arbejdsløshedsunderstøttelse,<br />
og han kunne heller<br />
ikke få bistandshjælp. Derfor måtte børnene<br />
tjene penge, hvis de skulle have tag<br />
over hovedet og noget at spise.<br />
Hvis moderen var alene med børnene,<br />
var det også nødvendigt, at børnene arbejdede.<br />
Selvom moderen havde et arbejde,<br />
tjente hun ikke nok til, at familien kunne<br />
leve af det. Kvinder tjente meget mindre<br />
end mænd.<br />
På glasværkerne blev der arbejdet både dag og<br />
nat. De store ovne, hvor glasset blev smeltet, blev<br />
holdt i gang hele tiden. Det var for dyrt og tog for<br />
lang tid, hvis de skulle varmes op hver morgen.<br />
Glaspusterne arbejdede enten om dagen eller<br />
om natten, og indtil 1873 var der ansat børn til<br />
at gå til hånde.<br />
Der var meget varmt og mørkt i glashytterne,<br />
og børnene så ikke meget til dagens lys.<br />
Børnene havde lange arbejdsdage på helt op<br />
til 12 timer, og de arbejdede enten om dagen eller<br />
om natten. Børnene skiftedes til at arbejde om<br />
dagen og om natten. Når de arbejdede om natten,<br />
måtte de sove om dagen. Det er ikke godt for<br />
helbredet, og det gik også ud over deres skole.
<strong>Børnearbejde</strong> i Danmark i dag<br />
Børnene har fået det bedre<br />
Der er sket meget i Danmark siden 1873. I<br />
løbet af 1900-tallet blev forholdene for arbejderfamilierne<br />
bedre. Forældrene begyndte<br />
at få mere i løn, så det ikke var nødvendigt<br />
for børnene at arbejde så meget. Der blev<br />
også vedtaget forskellige love, som beskyttede<br />
børnene mod det hårdeste arbejde.<br />
Det blev forbudt at ansætte børn under 14<br />
år på fabrikkerne, og børnene blev ældre,<br />
før de begyndte at arbejde. Efterhånden fik<br />
familien mere tid til at være sammen, og<br />
børnene fik mere tid til at lege og passe deres<br />
skole. Alligevel var der mange børn, der<br />
måtte arbejde for at tjene penge til familien<br />
for bare 50 år siden.<br />
Arbejdermuseet<br />
Det er ikke nødvendigt at arbejde<br />
I dag er det sjældent, at børn er nødt til at<br />
tjene penge til familien i Danmark. Der er<br />
også meget skrappe regler for, hvor meget<br />
børn må arbejde. Det er vigtigere, at børn<br />
får tid til at lege og har tid til at passe skolen.<br />
I dag går børn længere i skole, end man<br />
gjorde for 50 år siden. Dengang gik de<br />
fleste ud af skolen efter 7. klasse, i dag går<br />
de fleste mindst 10 år i skole og tager en uddannelse<br />
efter folkeskolen. Derfor må børn,<br />
der går i skole, ikke arbejde så meget, at det<br />
går ud over skolen og fritiden.<br />
I dag må børn først tage et arbejde, når<br />
de er fyldt 13 år, og de må kun have let arbejde,<br />
der ikke ødelægger deres helbred.<br />
Du skal være<br />
mindst 15 år, før<br />
du må arbejde som<br />
flaskedreng i et supermarked.<br />
Det er<br />
fordi, børn under<br />
15 år ikke må arbejde<br />
med maskiner.<br />
Drengen på<br />
billedet står ved<br />
flaskemaskinen og<br />
tager imod brugte<br />
flasker.<br />
<strong>Børnearbejde</strong> i Danmark i dag · 9
10 · <strong>Børnearbejde</strong> i Danmark i dag<br />
I Danmark skal man mindst gå i skole til og<br />
med 9. klasse. Og der gælder særlige regler,<br />
mens børnene går i folkeskolen.<br />
Børn, der går i folkeskolen, må kun arbejde<br />
2 timer om dagen efter skoletid, og<br />
de må ikke arbejde om morgenen, før de<br />
skal i skole. I ferier og weekender må de arbejde<br />
7-8 timer om dagen.<br />
Det er vigtigt, at børn får deres nattesøvn,<br />
og indtil de bliver 15 år, må de ikke<br />
arbejde efter kl. 20 om aftenen. Når de er<br />
blevet 15 år, må de gerne arbejde om aftenen,<br />
men hvis de står i butik, skal der også<br />
være en voksen til stede.<br />
I kan finde alle reglerne for børns arbejde<br />
på www.jobpatruljen.dk<br />
Det er jo rart med nogle penge, så er man<br />
sikker på, at man har mere end bare det,<br />
man får derhjemme<br />
Mia bor i Hellerup sammen med sin storebror og sine<br />
forældre. Hun er 14 år, går i 8. klasse og har et fritidsjob<br />
som piccoline på et kontor. Hendes arbejde<br />
består i at tage fotokopier, vande blomster, tømme<br />
opvaskemaskinen og pakke bøger og hjælpe til med<br />
forskellige småting. Det er et let arbejde, hvor hun<br />
ikke behøver at slæbe på tunge ting. Mia arbejder 4<br />
timer om ugen. Det foregår om mandagen og tirsdagen.<br />
Om mandagen møder hun ca. kl. 14, og om tirsdagen<br />
møder hun kl. ca. 14.30. Det passer med,<br />
hvornår hun har fri fra skole. Hun er glad for sit arbejde<br />
og synes, at de voksne behandler hende pænt.<br />
Hun tjener 44 kr. i timen. Pengene bruger hun på<br />
biografture, men hun har også sparet sammen til en<br />
sprogrejse. Hendes forældre betaler også til rejsen,<br />
men de synes, det er rart, at hun også kan betale en<br />
del af rejsen.<br />
Mia får lommepenge af sine forældre, så det er<br />
ikke strengt nødvendigt, at hun arbejder, men hen-<br />
Arbejdermuseet<br />
Børn og unge må heller ikke sættes til at<br />
passe farlige maskiner eller udsættes for giftige<br />
dampe. Og de må heller ikke løfte ting,<br />
der er meget tunge. Indtil man bliver 18 år,<br />
må man kun løfte ting, der vejer op til 12 kg.<br />
Det er det samme, som en ølkasse med tomme<br />
flasker vejer.<br />
Alligevel går det galt<br />
Nogle overholder ikke reglerne og sætter<br />
børn til arbejde, som de ikke må udføre.<br />
Der sker hvert år ca. 600 arbejdsulykker,<br />
hvor det går ud over børn og unge. Det er<br />
især, fordi de bliver sat til at arbejde med<br />
farlige maskiner. Eller når de står alene om<br />
aftenen i en kiosk eller på en tankstation.<br />
Om aftenen er der større risiko for at blive<br />
udsat for røveri, og unge mennesker er lette<br />
des forældre synes, det er fint, at hun har et arbejde,<br />
bare det ikke går ud over skolen. Hun synes<br />
ikke, at det er svært at følge med i skolen, selvom<br />
hun har et arbejde ved siden af. Hvis det bliver for<br />
svært at følge med, vil hun holde op med at arbejde.
ofre. Derfor skal der være en voksen på arbejde<br />
sammen med den unge.<br />
Hvorfor arbejder børn i dag?<br />
Når det nu ikke er nødvendigt at arbejde,<br />
hvorfor arbejder børn så i dag?<br />
De fleste børn arbejder for at tjene penge<br />
til noget, de gerne vil købe. Det kan være<br />
alt fra biografture til tøj og mobiltelefon eller<br />
rejser. Det er ikke nødvendigt for familien,<br />
at de tjener penge, og de beholder<br />
pengene selv. Mange synes også, at det er<br />
spændende at have et arbejde, og forældrene<br />
synes også, at det er en god ide, så<br />
længe det ikke går ud over skolen. Men der<br />
er også mange unge, som synes, de er nødt<br />
til at arbejde for at få råd til den smarteste<br />
mobiltelefon eller til dyrt modetøj. De er<br />
bange for at blive mobbet, hvis de ikke følger<br />
moden.<br />
Det bedste er at arbejde sammen<br />
med de andre<br />
Ali bor sammen med sin lillesøster og sin mor. Han<br />
er 15 år og går i 9. klasse på Klostervængets skole i<br />
København.<br />
Han har et fritidsjob på et stort hotel tæt ved<br />
Vesterport Station. Ali arbejder i hotellets køkken.<br />
Arbejdspladsen kom han til at kende, fordi han var<br />
der i erhvervspraktik i 8. klasse og var meget glad<br />
for at være der.<br />
Ali er vikar i køkkenet og bliver tilkaldt, når der<br />
mangler personale i weekenden. Han kan godt sige<br />
nej, hvis han har lavet andre aftaler. Han arbejder<br />
enten fra kl. 5-13 eller kl. 7-13. Han er med til at<br />
lave morgenmad til hotellets gæster. Han steger bacon,<br />
koger blødkogte æg, laver røræg osv. Ali er meget<br />
glad for sit arbejde. Han kan godt lide at lave<br />
mad og er blevet tilbudt en elevplads som kok, hvis<br />
han stadig har lyst til dette arbejde, når han er fær-<br />
Arbejdermuseet<br />
Når du er fyldt 13 år, må du gerne dele reklamer og ugeaviser ud,<br />
men du må ikke dele morgenaviser ud, fordi det skal gøres tidligt<br />
om morgenen, og du må ikke arbejde før skoletid.<br />
dig med skolen. Han er glad for at arbejde sammen<br />
med sine kolleger. De har det skægt og godt sammen.<br />
Der er altid en god stemning i køkkenet, også<br />
selvom der er travlt. Der bliver heller ikke skældt<br />
ud, hvis man kommer til at lave en fejl. Lønnen er<br />
også god. Ali får lige så meget i løn som en over 18<br />
år.<br />
Hans mor er også glad for, at Ali har fået et godt<br />
fritidsjob. Han bestemmer selv over de penge, han<br />
tjener. For dem køber han tøj eller ting, han skal<br />
bruge i skolen. Han har også selv betalt sin mobiltelefon.<br />
Ali går til fester en gang imellem, og det<br />
koster også nogle penge. Men han er nu begyndt at<br />
spare op til en stor ting: nemlig at få et kørekort,<br />
når han bliver 18 år.<br />
Ali har det godt med sit fritidsjob. Han er meget<br />
glad for arbejdet og kollegerne, og han glæder sig til<br />
at blive færdig med skolen, så han kan komme i<br />
gang med en uddannelse, måske som kok.<br />
<strong>Børnearbejde</strong> i Danmark i dag · 11
Jeg savner min mor<br />
12 · <strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden<br />
<strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden<br />
Pigen på fotoet hedder Munni. Hun arbejder som tjenestepige<br />
hos en rig familie. Hun står op kl. 6, vasker sig og laver<br />
morgenmad til familien. Bagefter vasker hun op og gør<br />
rent og tager et bad. Så er det endelig hendes tur til at<br />
spise morgenmad. Efter hun har spist, laver hun frokost til<br />
familien. Om eftermiddagen går hun i skole. Det foregår i<br />
familiens garage, hvor alle tjenestebørnene fra gaden samles<br />
for at lære at læse og skrive. Munni er næsten lige kommet<br />
til byen, og hun savner sin mor. Hendes mor var nødt<br />
til at sende hende bort, fordi hun skulle arbejde. Munni får<br />
ikke løn for at arbejde hos familien. Til gengæld har de lovet<br />
at tage sig af hende, indtil hun skal giftes. Munni er<br />
heldig, fordi hun er kommet til en god familie, der giver<br />
hende lov til at gå i skole, og som ikke slår hende. Mange<br />
piger bliver holdt som slaver. De bliver sat til at arbejde fra<br />
tidlig morgen til sen aften. De må ikke gå i skole og bliver<br />
slået eller mishandlet, hvis de ikke gør deres arbejde ordentligt.<br />
Arbejdermuseet<br />
Mens børn i Danmark i dag arbejder for at<br />
tjene nogle ekstra lommepenge, ser det helt<br />
anderledes ud andre steder i verden. I de<br />
fattigste lande er børn nødt til at arbejde.<br />
Over halvdelen af befolkningen lever for<br />
under 7 kr. om dagen, og både voksne og<br />
børn må arbejde for at få råd til mad hver<br />
dag. Hvis de fattige familier skal have mad<br />
to gange om dagen, er børnene nødt til at<br />
tjene penge. Børn er billig arbejdskraft, deres<br />
løn er ofte kun nogle få kroner om dagen.<br />
Og der er børn, der arbejder gratis og kun<br />
får et sted at sove og lidt mad hver dag. Det<br />
er børn, som er sendt væk hjemmefra, eller<br />
som har mistet deres forældre. <strong>Børnearbejde</strong><br />
går ud over børnenes helbred og skolegang.<br />
Meget af det arbejde, børnene laver i de fattigste<br />
lande, vil man ikke en gang sætte<br />
voksne til at lave i Danmark, fordi det er for<br />
farligt og usundt.
Børnene arbejder for længe<br />
I de fattige lande er der ingen regler for,<br />
hvor meget børn må arbejde, og mange må<br />
arbejde fra tidligt om morgenen til sent om<br />
aftenen. I hovedstaden Dhaka i Bangladesh<br />
arbejder over en million piger som tjenestepiger.<br />
De må arbejde fra kl. 6 om morgenen<br />
til kl. 23 om aftenen, og nogle af dem er<br />
kun seks år gamle. Det er kun de heldige,<br />
som arbejder for en god familie, og som også<br />
får lov til at gå i skole. De fleste tjenestepiger<br />
kommer fra landet og er sendt ind til<br />
byen som tjenestepiger, fordi deres forældre<br />
ikke havde råd til at give dem mad. Mange<br />
af dem ser ikke deres forældre igen.<br />
Børnenes arbejde er farligt og usundt<br />
Der er ingen regler, der beskytter børnene<br />
mod farligt arbejde. Det er ikke, fordi børnene<br />
er glade for at have et farligt arbejde,<br />
men når valget står mellem at sulte eller arbejde,<br />
så vælger de at arbejde. Mange børn<br />
er nødt til at arbejde på værksteder, der er<br />
beskidte og fulde af støv. Her sidder de ved<br />
maskiner, hvor de nemt kan få en hånd i<br />
klemme eller få revet en finger af. Det er<br />
ikke kun på værkstederne, at børn passer et<br />
farligt arbejde. I Bangladesh sætter man<br />
børn til at skille brugte batterier ad, så man<br />
kan bruge metallet og plastikken igen. Det<br />
er et meget beskidt og usundt arbejde, hvor<br />
børnene får ødelagt lungerne og huden.<br />
Arbejdermuseet<br />
Jeg tager de mest ulækre job, for<br />
de giver flest penge<br />
Uttam er 15 år og må hver dag sætte helbredet på spil ved<br />
farligt arbejde. Hans far er syg og kan ikke arbejde. Det er<br />
Uttam, der må forsørge familien. Han sidder 6 timer hver<br />
dag og hamrer løs på de brugte batterier for at skille dem<br />
ad. Han er sort og beskidt over hele kroppen af det giftige<br />
sorte støv, der er inden i batterierne. “Jeg hamrer mig over<br />
fingrene. Mine hænder skærer sig på metallet. Min hud får<br />
skrammer og klør. Jeg ved, det er farligt, men hvad kan jeg<br />
gøre? Jeg er nødt til at have dette arbejde, ellers ville min<br />
mave knurre hver dag”, siger Uttam. Når klokken er to, har<br />
han fri og kan lige nå at vaske sig i floden, inden han skal<br />
i skole. Uttam har et arbejde mere. Hver anden dag møder<br />
han tidligt om morgenen på et slagteri. Her skal han rense<br />
huder for sener, blod og kødrester. Det er ulækkert, men<br />
han siger, at han kan tjene mest ved at tage de ulækre job.<br />
For som han siger: ”Jeg tager de mest ulækre job, for de giver<br />
flest penge. Jeg tjener 1600 taka (160 kr.) om måneden.<br />
Selvom min mor arbejder, har vi hårdt brug for min<br />
løn, for min far har sukkersyge og kan ikke arbejde.“<br />
Fiskerdrenge.<br />
Det er ikke alle børn, der er nødt til at arbejde for andre.<br />
Drengene på billedet er ved at fange små rejer, som skal<br />
vokse sig store i deres forældres dambrug. Mens de hjælper<br />
deres forældre, lærer de også, hvordan de skal blive dygtige<br />
fiskere ligesom deres far, når de bliver voksne.<br />
<strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden · 13
I lære som guldsmed<br />
14 · <strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden<br />
Børnenes arbejde er hårdt<br />
Mange børn bliver slidt op af hårdt arbejde.<br />
I Bangladesh bliver mange børn sat til at slå<br />
mursten i stykker, så de kan bruges som<br />
grus og skærver. De sidder på jorden det<br />
meste af dagen og slår murstenene i stykker<br />
med en hammer. Det er den samme bevægelse,<br />
de gør igen og igen. I gamle dage i<br />
Danmark var det de fattigste voksne, der<br />
arbejdede med at slå sten til skærver. Nu<br />
foregår det med maskinkraft. I Bangladesh<br />
kan det ikke betale sig at købe maskiner til<br />
at gøre arbejdet, fordi børnene får så lidt i<br />
løn. Et barn, der sidder og slår skærver, kan<br />
tjene 5 kr. på en hel dag.<br />
Hvad med skolen?<br />
I de fattigste lande er det slet ikke alle børn,<br />
der får mulighed for at gå i skole. Skolerne<br />
er heller ikke så gode som i Danmark. Klasserne<br />
er alt for store med helt op til 150<br />
børn. Der er ingen eller kun få skolebøger,<br />
så undervisningen er heller ikke så god.<br />
Mange børn holder også op med at gå i<br />
skole, fordi de bliver slået og skældt ud.<br />
Mohammed er 14 år og er i lære som guldsmed.<br />
Han har ikke set sine forældre, siden<br />
han var 10 år og blev sendt ind til byen for<br />
at blive guldsmed. Han arbejder hver eneste<br />
dag på værkstedet fra kl. 9 om morgenen<br />
til kl. 2 om natten og har ikke tid til at gå<br />
i skole eller lege. Mohammed ville ønske,<br />
at han kunne gå i skole. Han får ikke løn<br />
for sit arbejde. I stedet får han mad og et<br />
sted at sove. Det tager 6 år at blive guldsmed,<br />
og Mohammed har været i lære i 4<br />
år. Der vil gå 2 år mere, før han er guldsmed<br />
og kan begynde at tjene penge.<br />
Arbejdermuseet<br />
Selvom mange børn gerne vil gå i skole, kan<br />
de ikke få lov til det. Deres forældre har<br />
mere brug for, at de arbejder og tjener<br />
penge. Og så er der flere steder, hvor det<br />
koster penge at sende børnene i skole, og<br />
det har de fattigste forældre ikke råd til.<br />
Hvordan kan børnene få det bedre?<br />
De fattige børn er nødt til at arbejde for at<br />
få noget at spise. Derfor har de ikke tid til<br />
at gå i skole, eller også har forældrene ikke<br />
råd til at lade dem gå i skole. Når børnene<br />
så bliver voksne, har de ikke en uddannelse,<br />
og de kan kun få arbejde, der er dårligt lønnet.<br />
De er dømt til at være fattige hele livet,<br />
hvis de ikke får hjælp.<br />
Der er flere forskellige organisationer,<br />
som prøver at hjælpe børnene ud af fattigdommen.<br />
En af dem er Red Barnet, som opretter<br />
skoler til de børn, der ikke kan gå i almindelig<br />
skole, fordi de skal arbejde. Det er en<br />
stor hjælp for børnene, at de får lov at gå i<br />
skole. Så har de måske mulighed for at få et<br />
bedre job, når de bliver voksne. Men så
længe deres forældre ikke tjener ret meget,<br />
er de fortsat nødt til at arbejde. Hvis deres<br />
forældre fik en ordentlig løn, behøvede de<br />
ikke at arbejde. Så kunne de få tid til at gå<br />
skole, holde fri til at lege og have tid til at<br />
være børn.<br />
Børnene er nødt til at arbejde<br />
246 millioner børn er børnearbejdere. Det<br />
er børn mellem 5 og 11 år, som er nødt til<br />
at arbejde for at overleve. Mange af dem<br />
har ikke tid til at gå i skole, og mange af<br />
dem har et arbejde, der går ud over deres<br />
helbred. De lever et hårdt liv, hvor de skal<br />
knokle for at overleve. Næsten alle børnearbejdere<br />
lever i verdens fattigste lande.<br />
Verdens fattige børn arbejder, fordi de er<br />
nødt til det, ikke fordi de har lyst. For 100<br />
år siden var fattige børn i Danmark også<br />
nødt til at arbejde. Kunne du tænke dig at<br />
være en af dem?<br />
Skærvepige. Kvinder og børn sidder overalt i<br />
Dhaka og slår gamle mursten itu. De tjener<br />
5 kr. om dagen.<br />
Arbejdermuseet<br />
Jeg er nødt til at arbejde over<br />
Raman er 10 år. Han har arbejdet, siden han var 9 år. I dag<br />
arbejder han på et værksted, hvor man laver små metalrør.<br />
Han møder klokken halv ni om morgenen og er først færdig<br />
klokken halv elleve om aftenen. Det er 14 timer om dagen,<br />
og han har kun fri om fredagen. Arbejdet er hårdt, og han<br />
får ondt i sine hænder, når han skal slibe de små metalrør<br />
runde. Raman siger, at han er nødt til at arbejde så meget,<br />
ellers har hans familie ikke råd til at betale husleje. Han<br />
ville gerne gå i skole, men det er der ikke tid til.<br />
Hvor lever børnearbejderne?<br />
60% eller over halvdelen af verdens<br />
børnearbejdere bor i Asien.<br />
23% eller knap en fjerdedel bor i Afrika.<br />
8% lever i Sydamerika.<br />
6% lever i Mellemøsten og Nordafrika.<br />
Kun 3% lever i Europa og USA.<br />
I kan læse mere om børnearbejde i Bangladesh på:<br />
www.redbarnet.dk/boernearbejde<br />
<strong>Børnearbejde</strong>re i den 3. verden · 15
Tobaksfabrik 1890’erne.<br />
© <strong>Skoletjenesten</strong> Arbejdermuseet 2005. Tekst: Torkil Adsersen.<br />
Layout: Marianne Bisballe/<strong>Skoletjenesten</strong>. Tryk: Richard Larsen Grafisk.<br />
Fotos © Arbejdermuseet og Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv: Forsiden, s. 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 og bagsiden.<br />
Foto © Red Barnet: Forsiden (helsidefoto), s. 12, 13, 14, 15.<br />
Foto © Harry Nielsen: s. 11.<br />
www.arbejdermuseet.dk www.skoletjenesten.dk