pladS tIl KReatIvItet - Region Midtjylland
pladS tIl KReatIvItet - Region Midtjylland
pladS tIl KReatIvItet - Region Midtjylland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KISS<br />
Succesfuld behandling af selvskadende<br />
>> side 10<br />
Rødt – gult – gRønt<br />
Stoplys gav bedre arbejdsmiljø<br />
>> side 12<br />
de Kan SpaRKe, Spytte og tRue<br />
Men på Blåkærgård bliver de ikke smidt ud<br />
>> side 14<br />
03. år I November 2009<br />
<strong>Region</strong>spsykiatriens blad<br />
<strong>pladS</strong> <strong>tIl</strong> <strong>KReatIvItet</strong><br />
Børnehuset i Herning er fyldt med liv. Her kommer<br />
børn med en psykiatrisk diagnose til observation.<br />
Børnene leger, mens børnehusets personale<br />
diskret kigger med fra sidelinjen<br />
>> side 8
02 Indhold<br />
Forsiden:<br />
Pædagog Inger-Lis Terp,<br />
Børnehuset, Børne- og<br />
Ungdomspsykiatrisk<br />
<strong>Region</strong>scenter Herning<br />
Foto: Birgitte Rødkær<br />
Mange nye projekter skudt i gang<br />
>> side 04<br />
Fra 1. januar skal alle tilbydes<br />
behandling inden for to måneder<br />
>> side 06<br />
Psykiatrien tiltrækker flere<br />
sygeplejestuderende<br />
>> side 07<br />
I Børnehuset leger børnene,<br />
mens de observeres<br />
>> side 08<br />
KISS – ny behandling til selvskadende<br />
>> side 10<br />
Stoplys reddede arbejdsmiljøet<br />
>> side 12<br />
Blåkærgård kan rumme<br />
selv de mest udadreagerende<br />
>> side 14<br />
Basisvurderinger – første skridt<br />
til implementering af DDKM<br />
Side 18<br />
Romaner skal gøre medicinstuderende<br />
til bedre læger<br />
>> side 19<br />
Psykoterapeutiske teams skal åbne sig<br />
>> side 20<br />
Blodprøver kontrollerer medicinniveauet<br />
>> side 24<br />
Redaktion<br />
Chefsygeplejerske Claus Graversen (ansvarshavende<br />
redaktør), Kommunikationsmedarbejder Mette Kristensen<br />
(mk) (redaktør), sekretariatsleder Lone Høygaard<br />
Derudover bidrager i dette nummer: Mia Bo-Larsen<br />
(mbl) kommunikationsmedarbejder, Finn Marsbøll (fm)<br />
kommunikationsmedarbejder, Børne- og Ungdomspsykiatrisk<br />
Center og Louise Scheibel kommunikationsmedarbejder,<br />
Center for Voksensocial.<br />
Grafisk tilrettelæggelse: Pia Jensen, WDC<br />
Foto: Freelancefotograf Birgitte Rødkær, freelancefotograf<br />
Michael Lange, freelancefotograf Bo Amstrup<br />
og fotograf Kim Kejlberg, Århus Universitetshospital,<br />
Risskov<br />
Illustration: Claus Riis<br />
Tryk: Scanprint as<br />
Om bladet<br />
Midt i Psykiatrien uddeles til alle ansatte i regionspsykiatrien.<br />
Bladet sendes desuden til pressen,<br />
regionspolitikere, samarbejdspartnere mv.<br />
Oplag: 3500<br />
Henvendelse om udsendelse af bladet bedes rettet<br />
til Mette Kristensen 8728 4032 eller e-mail:<br />
midtipsykiatrien@rm.dk
– men et nyt blad er på vej<br />
november 2009<br />
har nu sat det sidste punktum<br />
Du sidder nu med det sidste nummer af Midt i Psykiatrien. Det betyder ikke, at du fremover skal undvære dit faglige medarbejderblad<br />
fra Psykiatri og Social. Du kan nemlig allerede nu begynde at glæde dig til det nye medarbejderblad, som vil<br />
dukke op i dit dueslag sidst i februar næste år.<br />
Midt i Psykiatrien har kun dækket psykiatriområdet. Men det nye blad dækker også det sociale område. Derfor vil alle, der<br />
er ansat i Psykiatri og Social i <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong>, modtage det nye blad.<br />
Redaktionen vil endnu ikke løfte sløret for detaljerne om det nye blad, men det kommer fire gange om året – i et helt nyt layout!<br />
Illustration: Claus Riis<br />
03
04<br />
Den nye organisation<br />
Det første år<br />
i den nye organisation<br />
Hvis du til tider har været ved at tabe<br />
pusten over alle de projekter, der er sat i<br />
gang i psykiatrien det seneste år, så er det<br />
ikke så sært. For der er sat rigtig mange<br />
nye ting i gang. Derfor skal det næste<br />
år fortrinsvis bruges på at arbejde videre<br />
med de ting, der allerede er sat i søen,<br />
forklarer direktør Gert Pilgaard. Her kan<br />
du få et lille overblik<br />
Den 5. januar 2009 lød startskuddet for den nye fælles<br />
organisation i Psykiatri og Social. Og siden har det jævnligt<br />
genlydt af startskud for nye initiativer, projekter og procedurer<br />
i alle driftslag og på alle matrikler i psykiatrien.<br />
- Der har været stor aktivitet på hele psykiatriområdet<br />
det seneste år. Samtidig med at vi har bygget den nye<br />
organisation op, er der taget mange nye initiativer og sat en<br />
masse nye spændende projekter i gang. Det har betydet<br />
stor travlhed i hele organisationen, og derfor er det også<br />
ledelsens plan, at det næste år fortrinsvis skal bruges til at<br />
arbejde videre med alle de ting, der allerede er sat i søen,<br />
siger direktør Gert Pilgaard.<br />
En lille rundtur i organisationen viser, at det er på alle<br />
niveauer, der er nye projekter i gang.<br />
Inden for administrationsområdet har social- og psykiatriledelsen<br />
og den nysammensatte administration som<br />
bekendt bygget en hel ny administration op. Der er udviklet<br />
nye samarbejdsformer og procedurer samt skabt relationer<br />
til nye samarbejdspartnere og kolleger.<br />
Det har selvfølgelig haft stor indvirkning på arbejdet i<br />
afdelingerne og de tre centre. Specielt i Børne- og Ungdomspsykiatrisk<br />
Center, der også har været igennem en<br />
intern organisationsændring.<br />
Kodeord - specialisering<br />
Men det er ikke kun på det administrative plan, der er sket<br />
store ændringer. Også indenfor den psykiatriske behandling<br />
er der sat mange nye initiativer i gang anført af anbefalingerne<br />
fra psykiatriplanen. Her er specialisering et af kodeordene.<br />
Derfor er flere afdelinger i øjeblikket i gang med<br />
omlægninger og ekstra uddannelse af personale, og flere er<br />
også i gang med sammenlægninger for at få den tilstrækkelige<br />
tyngde til en specialisering.<br />
For Århus Universitetshospital, Risskov, er der sat en hel<br />
speciel proces i gang. Efteråret har budt på fem fyraftensmøder,<br />
fire i Risskov og et i Viborg, hvor alle medarbejdere<br />
i psykiatrien var inviteret til at diskutere, hvordan fremtidens<br />
psykiatriske universitetshospital skal se ud, og hvordan man<br />
sikrer, det bliver hele regionens universitetshospital.<br />
- Det er en meget spændende proces, der nu er sat i<br />
gang for universitetshospitalet. Fyraftensmøderne har været<br />
præget af stort engagement og debatlyst, og arbejdsgruppen<br />
har fået mange gode forslag og idéer, som den vil<br />
arbejde videre med, siger Gert Pilgaard.<br />
Nyt behandlingskoncept<br />
Men den vel nok største omlægning i år har været i <strong>Region</strong>spsykiatrien,<br />
Silkeborg, hvor sengeafdelingen blev nedlagt<br />
1. juli efter anbefaling fra psykiatriplanen. Den anbefaling<br />
fik imidlertid Silkeborg Kommune og <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong><br />
til at indgå et meget tæt samarbejde om opførelse af et<br />
Psykiatriens Hus som centrum for både den kommunale og<br />
den regionale psykiatri i Silkeborg. Det har ført til et helt nyt<br />
koncept for psykiatrisk behandling i Danmark med omdrejningspunkt<br />
i en meget veludbygget og fleksibel hjemmebehandling.<br />
En anden stor omlægning, som sker samtidigt,<br />
er omlægning af Døgnhusene til øget ambulant indsats<br />
kombineret med en større omlægning af <strong>Region</strong>spsykiatrien<br />
i Viborg.<br />
Af andre store projekter kan kort nævnes udbygning af<br />
retspsykiatrien, indførelse af behandlingsgaranti i børne- og<br />
ungdomspsykiatrien, implementering af Den Danske Kvalitetsmodel,<br />
indførelse af brug af videokonferencer og flere initiativer<br />
på rekrutteringsområdet, bl.a. de psykiatriske sommerskoler<br />
for studerende, som var en kæmpe succes m.m.
- Jeg ved, at budgetoverholdelse også fylder meget i<br />
afdelingernes arbejde i øjeblikket. De økonomiske rammevilkår<br />
er ændret, da regionerne kun har begrænsede muligheder<br />
for at give ekstra bevillinger, men det er altså de nye<br />
vilkår. Derfor er jeg også ekstra glad for, at det alligevel er<br />
lykkedes at få sat gang i så mange gode projekter, der alle<br />
er en brik til en bedre og mere moderne psykiatri til gavn<br />
for både patienter og personale, siger Gert Pilgaard.<br />
Arbejdsgruppens navn<br />
Arbejdsgruppe til udredning af gerontopsykiatrien<br />
i RM<br />
Arbejdsgruppe vedrørende patienter med svære<br />
personlighedsforstyrrelser og selvskadende adfærd<br />
Det Fremtidige Universitetshospital, Risskov<br />
Fleksibilitet i arbejdstilrettelæggelse i psykiatrien<br />
Udvidet behandlingsret i voksenpsykiatrien<br />
Taskforce - rekruttering<br />
Arbejdsgruppe vedrørende psykoterapeutisk<br />
uddannelse af psykologer og speciallæger<br />
Arbejdsgruppe vedrørende den fremtidige<br />
organisering af indsatsen på oligofreniområdet<br />
Arbejdsgruppe vedrørende skærmning<br />
Arbejdsgruppens formål<br />
At undersøge om den gerontopsykiatriske indsats<br />
fremover skal fordeles på tre afdelinger i stedet for<br />
to, som den er i dag<br />
At udarbejde et forslag til hvordan RM kan udvikle<br />
behandlingstilbuddene til patienter med svær personlighedsforstyrrelse<br />
og selvskadende adfærd<br />
At udarbejde en masterplan for det fremtidige<br />
universitetshospital i Risskov. Masterplanen skal<br />
indeholde visioner for hospitalet på både kort og<br />
længere sigt<br />
At analysere mulighederne for en arbejdstilrettelæggelse<br />
som i højere grad imødekommer den skiftende<br />
arbejdsbelastning på sengeafdelingerne<br />
At udarbejde forslag til hvordan den udvidede<br />
behandlingsret på det voksenpsykiatriske område<br />
kan indføres 1. januar 2010<br />
At udarbejde planer for hvordan psykiatrien kan<br />
rekruttere den nødvendige arbejdskraft<br />
november 2009<br />
En stor opgave, der også skal arbejdes med i det kommende<br />
år, er den udvidede behandlingsret i voksenpsykiatrien.<br />
Læs mere side 6.<br />
Psykiatri- og socialledelsen har i løbet af året nedsat en række arbejdsgrupper, der skal arbejde med<br />
udvalgte problemstillinger. I skemaet nedenunder kan du se de vigtigste.<br />
At sparre med uddannelsesafdelingen i forbindelse<br />
med planlægning af uddannelsesforløbene og følge<br />
behovet for psykoterapeutiske uddannelser<br />
At komme med forslag til hvordan den nødvendige<br />
udredning og behandling på oligofreniområdet sikres<br />
At udarbejde fælles retningslinjer for skærmning<br />
i RM<br />
mk<br />
05
06<br />
Udvidet behandlingsret<br />
UDvIDet<br />
behandlingsret<br />
Den udvidede behandlingsret i voksen-<br />
psykiatrien træder i kraft første januar<br />
2010. I øjeblikket er der tre områder,<br />
der ikke lever op til de maksimale to<br />
måneders ventetid. Ledelsen arbejder på<br />
at øge kapaciteten og forventer stigende<br />
pres på hele behandlingssystemet<br />
Fra første januar har alle voksne med psykiske lidelser ret<br />
til at få et tilbud om udredning og behandling indenfor to<br />
måneder. Hvis ikke regionspsykiatrien kan overholde denne<br />
tidsfrist, skal den tilbyde patienten et behandlingstilbud hos<br />
en privatpraktiserende behandler, hvis der er indgået en<br />
aftale med en sådan på det pågældende område.<br />
Psykiatrien i <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong> har netop gennemgået<br />
ventelisterne til ambulant behandling. Behandlingsretten er<br />
kun aktuel for patienter, der skal behandles ambulant, da<br />
der ikke er ventelister til indlæggelse. I øjeblikket er der tre<br />
områder, der har ventetider på over to måneder. Det er på<br />
oligofreniområdet, klinik for angst og tvang og behandling<br />
af traumatiserede flygtninge.<br />
- Selv om der i øjeblikket kun er tre områder, der ikke kan<br />
leve op til den udvidede behandlingsret, har vi en formodning<br />
om, at når behandlingsretten træder i kraft og bliver kendt,<br />
vil der komme et stigende pres på behandlingssystemet, så<br />
ventetiderne kan blive længere også på nogle af andre de<br />
behandlingsområder, siger direktør Gert Pilgaard.<br />
Modeller til nedsættelse af ventetider<br />
Psykiatri- og socialledelsen arbejder i øjeblikket med flere<br />
modeller til, hvordan kapaciteten kan øges, så ventetiderne<br />
nedsættes. Hovedmodellen vil være at tilføre afdelingerne flere<br />
penge, når de har behandlet flere patienter. Det vil sige, at afdelingerne<br />
får en forudbestemt takst for en bestemt mer-ydelse.<br />
Den model kan dog ikke overføres direkte til de højtspecialiserede<br />
behandlingstilbud som f.eks. specialklinikkerne.<br />
Her er det lidt sværere at finde en god model. Løsningen<br />
kan blive, at de får en samlet pose penge, som de skal<br />
levere en bestemt ydelse for, men der arbejdes også med<br />
en model med højere takster.<br />
Gert Pilgaard.<br />
- Det er endnu lidt uklart i den samlede opgave, hvad det<br />
er for målgrupper, vi skal behandle. Hvad skal primærsektoren<br />
lave, og hvad skal regionen lave? Her får vi et arbejde<br />
med at fastlægge grænsen mellem de to sektorer. Og så vil<br />
der nok også være nogle patienter, som ligger i gråzonen<br />
mellem de to sektorer, og her vil vi kunne arbejde med nogle<br />
shared care-modeller, så vi kan løse opgaven sammen,<br />
forklarer Gert Pilgaard.<br />
Magter patienterne at rejse<br />
Der følger en pæn stor pose penge med til at indføre den<br />
udvidede behandlingsret. I 2010 bliver der tilført regionspsykiatrien<br />
21 mio. kr. til at løse opgaven, i 2011 cirka 44<br />
mio. og i 2012 cirka 84 mio.<br />
- Det er et betragteligt beløb, som giver os økonomisk<br />
mulighed for at kunne tilbyde mange flere med psykiske<br />
lidelser et behandlingstilbud. Så nu skal vi finde ud af, hvordan<br />
vi øger kapacitet på en fornuftig facon, så det ikke går<br />
ud over behandlingen og pasningen af de dårligste patienter,<br />
siger Gert Pilgaard.<br />
- Og rent faktisk kan vi jo ikke vide, om patienterne vil<br />
tage imod de private behandlingstilbud. Det har de gjort<br />
i børne- og ungdomspsykiatrien, men de har også raske<br />
forældre til at sørge for transporten. Men hvor langt magter<br />
en patient, der lider af angst eller personlighedforstyrrelse,<br />
at rejse for at modtage behandling, det ved vi ikke, siger<br />
psykiatridirektøren.<br />
Danske <strong>Region</strong>er er i øjeblikket ved at forhandle priser<br />
og overenskomster på plads med de private tilbud, som<br />
regionerne herefter kan henvise patienterne til.<br />
mk
Med en forholdsvis lille indsats er det lykkedes Afdeling N at få flere sygeplejestuderende<br />
til at interessere sig for psykiatrien. Nu spreder ideen sig til hele hospitalet<br />
Det startede som et lille forsøg for godt et år siden. Her blev<br />
et hold sygeplejestuderende i praktik på Afdeling N inviteret<br />
til et informationsmøde om, hvad psykiatrien kunne tilbyde<br />
dem, hvis de var interesseret i at vælge valgfag og bachelor<br />
inden for psykiatrien. Mødet blev en succes. De studerende<br />
var begejstrede, og siden efteråret 2008 har informationsmødet<br />
været en fast del af praktikken på alle hold.<br />
Bag rekrutteringsprojektet står uddannelsesansvarlig<br />
sygeplejerske Lilian Gade Abrahamsen og forskningssygeplejerske<br />
Malene Terp, Afdeling N, Århus Universitetshospital,<br />
Risskov.<br />
- Nu kan vi så begynde at se effekten af møderne. Flere<br />
studerende end tidligere vender tilbage til os, når de skal vælge<br />
valgfag. Og det er vores erfaring, at når de vælger valgfag<br />
inden for psykiatrien, så er der også en større chance for, at<br />
de laver bachelor inden for faget og senere søger arbejde på<br />
området. Og det var den snebolde-effekt, vi gerne ville sætte i<br />
gang, siger Lilian Gade Abrahamsen og tilføjer<br />
- Så en forholdsvis lille indsats fra vores side ser ud til at<br />
give store resultater.<br />
Kontakten holdes i kog<br />
På informationsmødet bliver de studerende opfordret til at<br />
begynde at tone deres uddannelse allerede nu, hvis de i<br />
løbet af praktikken er blevet interesseret i psykiatrien.<br />
november 2009<br />
Sygeplejestuderende<br />
hjælpes ind<br />
i psykiatrien<br />
Uddannelsesansvarlig sygeplejerske Lilian Gade Abrahamsen<br />
og forskningssygeplejerske Malene Terp nurser lidt ekstra om<br />
de sygeplejestuderende, det har fået flere til at vælger valgfag<br />
og bacheloropgave inden for psykiatrien.<br />
Foto: Kim Kejlberg<br />
- Vi fortæller dem, hvad vi kan tilbyde både i forbindelse<br />
med valgfag og bacheloropgave. F.eks. kan vi hjælpe med<br />
at strikke et valgfag sammen til dem, hvis der ikke er flere<br />
udbudt fra afdelingerne, eller hvis de har et bestemt emne,<br />
de gerne vil skrive om, fortæller den uddannelsesansvarlige<br />
sygeplejerske.<br />
- Og i forbindelse med bacheloropgaven tilbyder vi faglig<br />
sparring med forskningssygeplejersken og hjælp til at komme<br />
i kontakt med de samarbejdspartnere eller afsnit, der er<br />
relevante for det kliniske aspekt, de skriver om. Og så har<br />
vi en aftale med forskningsbiblioteket om, at de hjælper de<br />
studerende med struktureret litteratursøgning.<br />
Det er også planen, at de studerende fremover vil blive<br />
tilbudt at komme på en mailingsliste, der skal holde dem<br />
orienteret om, hvad der sker i psykiatrien af speciel interesse<br />
for sygeplejestuderende, så kontakten kan holdes i kog.<br />
Erfaringerne fra Afdeling N har nu bredt sig til resten af<br />
hospitalet, og de øvrige afdelinger er ved at lave lignende<br />
møder med deres sygeplejestuderende.<br />
Yderligere information om projektet kan fås ved henvendelse<br />
til Lilian Gade Abrahamsen; liliabra@rm.dk eller Malene<br />
Terp; maleterp@rm.dk<br />
mk<br />
07
08<br />
Børnehuset i Herning<br />
Fokus på børnenes<br />
stærke sider<br />
Børnehuset har i gulvhøjde sin helt egen flyveplads.<br />
Foto: Birgitte Rødkær<br />
Der er drøn på dagligdagen i Børnehuset på Gl. Landevej<br />
i Herning, som i det ydre ligner alle andre børnehaver med<br />
høj intensitet, høj energi og tilsvarende lydniveau!<br />
Børnehuset er bare ikke som alle andre børnehaver,<br />
for børnene, der dagligt bringes og hentes med taxa, har<br />
specielle behov for støtte. For de max. fem børn, som<br />
Børnehuset har plads til, gælder, at de alle har psykiatriske<br />
diagnoser. Lige nu er der børn med eksempelvis gennemgribende<br />
forstyrrelser samt diagnosen ADHD.<br />
Børnene er i Børnehuset om formiddagen og vender<br />
derefter tilbage til enten daginstitution, dagpleje eller skole<br />
Børnehuset i Herning har plads til fem børn fra 0-7 år<br />
med psykiatriske diagnoser<br />
om eftermiddagen. Drenge er i overtal blandt børnene i<br />
huset, og det forklares med, at psykiatriske diagnoser hos<br />
piger ofte stilles, når pigerne bliver lidt ældre. Afdelingssygeplejerske<br />
Lene Kjær er leder af det lille team på Børne-<br />
og Ungdomspsykiatrisk <strong>Region</strong>scenter Herning, der udgør<br />
Børnehuset. Hun er eneste sygeplejerske på et hold bestående<br />
af en overlæge, seks pædagoger, tre psykologer, en<br />
distriktspædagog samt en afsnitssekretær, der dækker<br />
både Børnehuset og det ambulante arbejde.<br />
Et stort optageområde<br />
Børnene, der henvises til Børnehuset, kommer populært<br />
sagt fra Thyborøn i nord til Skjern i syd. Optageområdet er<br />
det gamle Ringkøbing Amt, og typisk er børnene henvist<br />
fra Psykologisk Pædagogisk Rådgivning i hjemkommunen.<br />
Børnehuset er for børn i alderen 0-7 år, men de helt små<br />
børn kommer sjældent i Børnehuset i Herning.<br />
- Hvis vi får henvisninger på børn i 0-års alderen, så<br />
kontakter vi Spædbarnsafsnit A i Risskov, fortæller Lene<br />
Kjær.<br />
Med de nye vilkår med udrednings- og behandlingsgaranti<br />
er vores arbejde blevet anderledes, fortæller Lene<br />
Kjær. Vi skal nu være meget mere skarpe på at vurdere,<br />
hvilke børn der har behov for at komme i Børnehuset, og vi<br />
arbejder for tiden på at lave et godt og målrettet distriktsarbejde.<br />
Det gør vi bl.a. ved at undersøge, hvem der præcist<br />
står på venteliste til at komme i børnehuset, og om det er<br />
børn, vi kan gøre noget ambulant for.<br />
Forløb på tre til ni uger<br />
Børnene er typisk i Børnehuset i perioder på tre til ni uger.<br />
Under dette forløb observeres barnet af teamets medlemmer,<br />
der tæt følger og støtter barnet. Teamet leder efter
Børnehusets leder, afdelingssygeplejerske Lene Kjær (tv),<br />
sammen med pædagogerne Tove Krudt og Inger-Lis Terp i<br />
det store fællesrum.<br />
Foto: Birgitte Rødkær<br />
det børnepsykiatriske og barnets vanskeligheder og har<br />
samtidig fokus på barnets ressourcer, som kan være et af<br />
redskaberne til at styrke barnet.<br />
Gennem leg og dagligdags gøremål er eksempelvis en<br />
psykolog med på sidelinjen for at teste barnet. For hvert<br />
barn bliver der lavet en individuel plan, men vi er meget<br />
opmærksomme på, at opholdet hos os skal ligne den virkelige<br />
hverdag så meget som muligt, fortæller Lene Kjær.<br />
Eksempelvis læser vi lektier sammen med de børn, der<br />
går i 0-klasse.<br />
Pladsen i de gamle lokaler i den tidligere trikotagefabrik,<br />
hvor BUC Herning holder til, er med tiden blevet lidt<br />
for trang. Den situation håber personalet dog vil ændre<br />
sig i den nærmeste fremtid. I hvert fald er planer om en<br />
udvidelse med pavillon-tilbygninger allerede på tegnebrættet.<br />
For personalet i Børnehuset er der et ønske om bedre<br />
kontorfaciliteter, så de rum, der er i Børnehuset, kan bru-<br />
november 2009<br />
ges bedre pædagogisk. På ønskesedlen står bl.a. et større<br />
værksted, så specielt drengene kan udfolde sig.<br />
Når et forløb med et barn i Børnehuset nærmer sig sin<br />
afslutning, udarbejdes både en pædagogisk samt en psykologisk<br />
beskrivelse af barnet, og derefter er det principielt<br />
Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, der har ansvaret for<br />
det videre forløb. Netop det videre forløb har personalet i<br />
Børnehuset specielt fokus på.<br />
- Vi arbejder på, at der i alle sager sker en god overlapning<br />
sted, når barnet skal videre. Den ekstra arbejdsindsats<br />
er godt givet ud, siger afdelingssygeplejerske Lene Kjær.<br />
fm<br />
09
10<br />
KISS<br />
Klar til udskrivning efter<br />
to års uafbrudt indlæggelse<br />
KISS er navnet på et projekt og<br />
et nyt intensivt behandlingstilbud<br />
til svært selvskadende patienter.<br />
Tre langvarigt indlagte patienter<br />
på N1 er blevet behandlet efter<br />
modellen og er i markant bedring<br />
Selvskadende patienter har været kendt i psykiatrien altid,<br />
men de senere år er der kommet fokus på en gruppe af<br />
unge kvinder, som henvender sig eller bliver henvist til psykiatrien<br />
med selvskadende eller suicidal adfærd.<br />
Adfærden er typisk karakteriseret ved, at patienterne<br />
gentagne gange skærer i sig selv, brænder sig eller dunker<br />
sit hoved imod væggen, men også tilbagevendende farlige<br />
forgiftningstilfælde eller stranguleringsforsøg er eksempler<br />
på selvskadende adfærd.<br />
Årsagen til den selvskadende adfærd er kompleks, men<br />
en almindelig forklaringsmodel er, at en sådan form for<br />
angreb mod kroppen har en følelsesregulerende og livsopretholdende<br />
funktion.<br />
De sværeste patienter er indlagt i lang tid, undertiden<br />
skærmet på højeste niveau 24 timer i døgnet. Det koster<br />
mange ressourcer, og det kan være svært for personalet at<br />
finde ud af, hvordan man skal forholde sig til denne voldsomme<br />
adfærd.<br />
Sådan så hverdagen også ud for de dårligste patienter<br />
og personalet på afdeling N1, Århus Universitetshospital<br />
i Risskov, da overlæge i psykoterapi Kristian Valbak tog<br />
initiativ til at etablere et behandlingstilbud for denne gruppe<br />
svært personlighedsforstyrrede patienter. Behandlingsmodellen<br />
hedder KISS: Koordineret Intensiv Teambaseret<br />
behandling af Selvskadende og Suicidale patienter.<br />
Tre langtidsindlagte patienter har nu været i behandling<br />
efter KISS-modellen i ca. otte måneder og har gjort gode<br />
fremskridt. De har alle gennem de sidste fire måneder ikke<br />
skadet sig selv eller forsøgt selvmord. Og en af dem står<br />
midt i udslusningen til et socialpsykiatrisk bosted efter at<br />
have været indlagt uafbrudt i to år.<br />
Uddannelse og supervision<br />
KISS-modellen bygger på kontinuitet og relationsbehandling.<br />
Der er etableret et KISS-team, som består af syv medarbejdere,<br />
som primært har til at opgave at tage sig af de<br />
tre patienter.<br />
- Tre ekstra basisstillinger har givet mulighed for, at<br />
der næsten altid er en KISS-medarbejder på arbejde, så<br />
observationer og information kan videregives fra den ene<br />
medarbejder til den anden. Den nære og regelmæssige<br />
kontakt betyder også, at medarbejderne kan bygge mere<br />
bæredygtige og tillidsfulde relationer til patienterne, fortæller<br />
Kristian Valbak.<br />
KISS-teamet deltager så vidt muligt i den ugentlige<br />
behandlingskonference sammen med afdelingsledelsen<br />
og patienternes individuelle terapeuter. Her planlægges<br />
behandlingen en uge frem, og rammerne for den relationsorienterede<br />
miljøterapibehandling aftales. Udover miljøterapien<br />
i afdelingen modtager patienterne individuel psykoterapi<br />
og fysioterapi.<br />
- For at få den nødvendige kompetence til at klare opgaven<br />
har teamet gennemgået et teoretisk undervisningsforløb.<br />
Og måske vigtigst af alt får teamet fast supervision én gang<br />
om ugen. Personalet har således to opgaver - den kliniske<br />
opgave og refleksion over den kliniske opgave, siger Kristian<br />
Valbak, som også står for supervision og undervisning<br />
af teamet.<br />
- Patienternes adfærd kan være meget følelsesmæssigt<br />
belastende og være en stor udfordring for personalet. Det er<br />
derfor nødvendigt at have mulighed for at opbygge og bevare<br />
empatien sammen med andre. Samtidig er patienterne<br />
utrolig sårbare overfor svigt, så de mærker med det samme,<br />
hvis nogle medarbejdere vender sig fra dem, forklarer han.<br />
KISS - Positivt for hele afsnittet<br />
To af KISS-teamets medarbejdere, plejer Susanne Friis og<br />
social- og sundhedsassistent Dorte Nygaard, er enige om,<br />
at KISS-projektet er værdifuldt, ikke kun for de tre patienter,<br />
men for hele afsnittet.
november 2009<br />
Holdet bag KISS-projektet er fra venstre mod højre: Overlæge Kirsten Gøtzsche-Larsen, psykoterapeutisk overlæge Kristian Valbak,<br />
plejer Susanne Friis, social- og sundhedsassistent(sosu.ass) Krista Hermansen, sygeplejerske Lars Kjærgaard Larsen, sosu.ass Dorte<br />
Nygaard, sosu.ass Majbritt Guldager, afdelingssygeplejerske Hanne Holm og sosu.ass Anne-Sophie Sørensen. Sosu.ass. Susanne<br />
Dalgaard var fraværende.<br />
Foto: Kim Kejlberg<br />
- Det har givet mere ro på afsnittet, at nogle medarbejdere<br />
nu kan tage sig af disse patienter. Og den ekstra<br />
uddannelse til at klare situationen giver både mere motivation<br />
og lyst til opgaven. Det har også medført mere viden<br />
til hele afsnittet og mere energi, fordi alle har kunnet se de<br />
positive resultater, siger Dorte Nygaard.<br />
Hun mener også, at KISS-projektet har haft betydning<br />
for det mindre sygefravær på afdelingen. KISS-patienterne<br />
kunne tidligere være aggressive og voldelige, når de følte<br />
sig svigtede, og mange magtede dem efterhånden ikke<br />
mere.<br />
- De vikarer, vi var nødt til at kalde ind, var kun sammen<br />
med patienterne for at forhindre dem i at skade sig selv, de<br />
kunne jo ikke arbejde med dem på samme måde, som os<br />
der kender dem, tilføjer plejer Susanne Friis, og fortsætter:<br />
- Det er også meget tilfredsstillende, at vi nu kan<br />
behandle patienterne, så de får det meget bedre, uden<br />
at bruge ekstra medicin eller tvang. For brugen af både<br />
tvang, fikseringer og beroligende p.n.-medicin er reduceret<br />
væsentligt.<br />
Ambulant viderebehandling<br />
Kristian Valbak mener, at det har været helt nødvendigt<br />
med den ekstra normering for at kunne gøre en forskel, og<br />
behandlingen af disse patienter har også tidligere kostet<br />
rigtig mange penge pga. lange indlæggelser, vagter og<br />
sandsynligvis også mere sygefravær.<br />
- Der findes sikkert andre patienter i psykiatrien, som<br />
kunne have gavn af samme intensive behandling, men med<br />
det her, tror jeg godt, vi tør sige, at der er gjort en rigtig<br />
prioritering, siger Kristian Valbak.<br />
Han håber, at KISS-projektet kan fortsætte, så flere<br />
patienter kan få gavn af tilbuddet, og synes, at tilbuddet<br />
bør udbygges med et ambulant, gruppebaseret dagbehandlingstilbud<br />
for at undgå genindlæggelser eller for at<br />
undgå, at andre lignende patienter får indlæggelsesbehov.<br />
- En anden ting, vi er blevet meget opmærksomme på,<br />
er vigtigheden af samarbejde med andre ekspertgrupper<br />
f.eks. Center for Spiseforstyrrelser og med behandlere og<br />
behandlingsinstitutioner i socialpsykiatrien. Uden et tæt<br />
og godt samarbejde kan vi ikke lykkes med denne store<br />
behandlingsopgave, siger han.<br />
mk<br />
11
12 Stoplys reddede arbejdsmiljøet<br />
Fra venstre afdelingssygeplejerske<br />
Hanne Elmo, overlæge Kirsten<br />
Gøtzsche-Larsen og sygeplejerske<br />
Gitte B. Bromer på N8 holder et kort<br />
morgenmøde, inden patienterne bliver<br />
fordelt og dagens arbejde går i gang.<br />
Foto: Kim Kejlberg<br />
Arbejdsglæden er tilbage<br />
på N8 i Risskov<br />
Ledelsen på afsnit N8 valgte at deltage i ”Projekt Arbejdsmiljø”,<br />
da de i stigende grad følte, at der var en ubalance<br />
mellem de krav, der var til afsnittet, og de ressourcer,<br />
der var til rådighed. Det gav personalet stress og nedsat<br />
arbejdsglæde. I september 2008 begyndte N8 derfor et<br />
intensivt forløb med temadage, møder og utallige samtaler<br />
for at forbedre arbejdsmiljøet på afsnittet. Godt et år senere,<br />
i oktober 2009, er projektet afsluttet, og personalet har<br />
fået arbejdsglæden tilbage.<br />
Opgaverne skal defineres<br />
På N8 startede de ”Projekt Arbejdsmiljø” med at definere<br />
deres kerneopgaver.<br />
- Hele personalet er kommet med deres bud på, hvad<br />
vores opgaver er. Og der er vi faktisk blevet klogere. Vi skulle<br />
tidligere løse opgaven på en måde, men i dag er opgaven<br />
anderledes. Det er vi alle bevidste om nu, forklarer afdelingssygeplejerske<br />
Hanne Elmo.<br />
Det har været en stor lettelse for medarbejderne på N8<br />
at få drøftet opgaverne på afsnittet både med ledelsen og<br />
hinanden.<br />
- Nu, hvor opgaverne på afsnittet er klart definerede, ved<br />
alle præcis, hvilke opgaver de skal løse. Det har gjort det<br />
lettere at gå til en opgave og samtidig sige fra overfor andre<br />
opgaver, supplerer overlæge Kirsten Gøtzsche-Larsen.<br />
N8 har samtidig lavet et prioriteringslyskryds, som består<br />
af grønne, gule og røde dage. På en grøn dag udfører personalet<br />
alle de opgaver, som er vurderet til at være de fagligt<br />
rigtige på et akut affektivt afsnit. Hvis der er personalefrafald<br />
eller mange svære patienter, så er det en gul dag. Er<br />
der f.eks. to skærmninger, som kræver meget personale og<br />
samtidig sygdom blandt personalet, så er det en rød dag.
- Vi ved alle sammen, hvad det vil sige, at det er en rød<br />
dag. Så gør vi kun det, vi skal. Og det er selvfølgelig at<br />
skærme patienterne og give dem medicin og mad. Det er<br />
vi tro imod, og så bliver vi ikke frustrerede over, at vi ikke<br />
når at få en patient i bad. Måske bliver der tid til det over<br />
middag, ellers må vi gøre det i morgen, fortæller afdelingssygeplejerske<br />
Hanne Elmo.<br />
Slut med rapportering<br />
N8 har altid haft et afrapporteringssystem ved vagtskifte,<br />
men det er nu afskaffet.<br />
- Det er en stor forandring, at vi har afskaffet rapporten.<br />
Den har jo eksisteret altid i psykiatrien. Men vi besluttede<br />
os for, at vi ikke skal være så bange for forandringer, når de<br />
virker, siger sygeplejerske Gitte B. Bromer.<br />
Om morgenen holder personalet nu et planlægningsmøde<br />
bag lukkede døre. Det bliver hurtigt gjort klart, om det er en<br />
grøn, gul eller rød dag. Hvis der er akutte sager, så bliver det<br />
drøftet. Samtidig har N8 indført, at en af vagterne arbejder<br />
en halv time ekstra og altså har en vagt på 8,5 time. På den<br />
måde er der altid en ude på gangen, mens de andre planlægger<br />
vagten.<br />
Blåt og rødt team på N8 går derefter hver til sit og fordeler<br />
selv deres patienter. Og personalet sætter sig kun ind<br />
i de patienter, de er kontaktpersoner for.<br />
- Vi skal selvfølgelig stadig hjælpe hinanden, hvis der f.eks.<br />
er patienter, der skal skærmes. Vi er jo ikke blevet flere medarbejdere.<br />
Men det finder vi utrolig hurtigt ud af, fordi vi har et<br />
bedre overblik nu, hvor vi hver især oftest kun har fire patienter<br />
at koncentrere os om, siger sygeplejerske Gitte B. Bromer.<br />
Ideen med den nye struktur på N8 er, at personalet skal<br />
tænke fremad. Før gav de hinanden rapport bagudrettet.<br />
Men den information kan de nu selv søge i journaler. Nu<br />
skriver hver kontaktperson de opgaver ned, de fremadrettet<br />
skal løse for deres patienter. På den måde får personalet<br />
i næste vagt nemt og hurtigt overblik over de opgaver, de<br />
skal i gang med.<br />
- Den nye struktur på afsnittet har frigivet en time om<br />
morgenen. Det betyder, at personalet er klar til at gå i gang<br />
med opgaverne allerede kl. 7.30. Før kunne klokken nemt<br />
blive 8.30, siger afdelingssygeplejerske Hanne Elmo.<br />
november 2009<br />
Personalet på afsnit N8, Århus Universitetshospital, Risskov, er<br />
ikke bange for forandringer. De mener derimod, at forandringer<br />
er nødvendige for at bekæmpe dårlige arbejdsforhold. Afsnittet har<br />
afsluttet ”Projekt Arbejdsmiljø”, og det har givet gode resultater<br />
Middagsrapporten har de også afskaffet. I stedet har de<br />
indført tid til refleksion. Her har personalet og studerende<br />
mulighed for at drøfte problemer med patienter. Og så er<br />
der igen blevet tid til pauser på N8.<br />
Den positive indstilling er altafgørende<br />
På N8 er de ikke i tvivl om, at det virker at se på arbejdsmiljøet.<br />
Personalet er blevet gladere. De er samtidig<br />
bevidste om, at de gør det, så godt de kan i forhold til de<br />
ressourcer, de har til rådighed. Personalet har fået mere<br />
struktur i hverdagen, overblik, klarhed og tid.<br />
- For os har det været vigtigt, at vi som ledelse har inddraget<br />
medarbejderne i ”Projekt Arbejdsmiljø”, så vi sammen<br />
kunne skabe en arbejdsplads, hvor der bliver udført<br />
behandling og pleje af høj faglig kvalitet, og at arbejdsmiljøet<br />
er sikkert, fortæller overlæge Kirsten Gøtzsche-Larsen.<br />
Ledelsen på N8 har også været meget tilfredse med den<br />
indsats, medarbejderne har lagt i projektet.<br />
- De har haft en utrolig energi og været engagerede hele<br />
vejen igennem. Det er deres positive indstilling, som har<br />
haft en altafgørende betydning for de gode resultater, der er<br />
kommet ud af ”Projekt Arbejdsmiljø”, siger afdelingssygeplejerske<br />
Hanne Elmo.<br />
De tre fortællelystne kvinder på N8 har meget mere<br />
godt at sige om ”Projekt Arbejdsmiljø”. Er du interesseret<br />
i at høre mere, kan du kontakte enten overlæge Kirsten<br />
Gøtzsche-Larsen, afdelingssygeplejerske Hanne Elmo eller<br />
sygeplejerske Gitte B. Bromer.<br />
mbl<br />
Personalets opgaver<br />
Personalets opgaver på N8 er udredning,<br />
diagnosticering, behandling og pleje af<br />
personer med affektive lidelser, personlighedsforstyrrelser,<br />
undtaget borderline, og alkohol-<br />
og benzodiazepin misbrug.<br />
13
14 Et anderledes bosted<br />
I de senere år har Blåkærgård været i gang med en større<br />
renovering af de stemningsfulde, gamle bygninger. Her ses<br />
sidefløjen i baggrunden med nyt tag, hvor der i øjeblikket er<br />
ved at blive indrettet lejligheder. Fra venstre social- og sundhedsassistent<br />
Lene Andersen, stedfortræder Anne Mikkelsen<br />
og leder Jette Svensson.<br />
Foto: Michael Lange
Engang var her klasseværelser, lærerboliger og lærerindens<br />
egen urte- og frugthave, dengang var Blåkærgård en fornem<br />
skole i herskabsagtige røde murstensbygninger. I dag<br />
er der indrettet boliger til socialpsykiatriske borgere i klasseværelserne<br />
og lærerboligerne. Der er ingen lærerinde,<br />
men have, det er der. For én af beboerne har været med<br />
til at indrette en have med roser og flotte stauder, som han<br />
kan se fra sit vindue. Gymnastiksalen er der også stadig<br />
i bedste ”Det forsømte forår” stil. Her spiller beboerne<br />
badminton eller holder deres fødselsdage i salen med højt<br />
til loftet og med vægge, der emmer af historier fra gamle<br />
dage.<br />
Væk fra gymnastiksalen står der i et af fælleskøkkenerne<br />
gulerodsbolledej til hævning, og en kylling simrer ved<br />
svagt blus på komfuret og efterlader en liflig duft i rummet.<br />
Den hjemlige hygge står i skarp kontrast til, hvad Blåkærgårds<br />
beboere har med i deres bagage, når de flytter ind.<br />
Bagagen byder ikke på bolledej og badmintonkampe, men<br />
i stedet på liv i kaos med vold og overfald på samvittigheden<br />
kombineret med en eller flere psykiatriske diagnoser<br />
og et massivt alkohol- eller stofmisbrug.<br />
- Vores beboere er blevet smidt ud fra mange steder,<br />
inden de flytter ind hos os. Nogle har boet isoleret for sig<br />
selv, andre har boet på et andet botilbud, herberg, en lukket<br />
psykiatrisk afdeling eller på en retspsykiatrisk afdeling.<br />
Fælles for dem alle er, at de ikke har passet ind og ikke har<br />
været ønsket, der hvor de boede. Men her kan vi rumme<br />
dem, fortæller leder af Blåkærgård, Jette Svensson.<br />
Anderledes bosted<br />
For Blåkærgård er anderledes end andre bosteder, mener<br />
november 2009<br />
Det er de små skridt, der tæller<br />
At skabe en alliance mellem personale og hver enkelt borger. Det er<br />
opskriften på succes på det socialpsykiatriske bosted Blåkærgård i Viborg.<br />
Her støtter det recovery-orienterede personale de borgere, som ingen andre<br />
vil lege med i forhold til at få opfyldt deres drømme<br />
Jette Svensson. Her kan personalet og de fysiske rammer<br />
rumme, at beboerne har en udadreagerende og problemskabende<br />
adfærd. De bliver ikke smidt ud. Heller ikke selvom<br />
de truer personalet, eller ryger hash i deres lejlighed.<br />
”Vores beboere er svært, socialt utilpassede, når de<br />
flytter ind hos os. Deres måde at kommunikere på er kendetegnet<br />
ved en meget truende adfærd. Vores politik er, at<br />
selvom de har sparket, spyttet og slået, så kommer vi igen<br />
dagen efter og taler med dem. For vi ved, vi kan vende<br />
dette billede, siger Jette Svensson.<br />
Og vende billedet, det kan Blåkærgård. Især fordi personalegruppen<br />
er faglig dygtig, hvor ingen er uudannede,<br />
og hvor alle inden for en overskuelig fremtid kommer på<br />
efteruddannelse i misbrugsbehandling, konflikthåndtering<br />
og dobbeltdiagnoser. Alle disse kompetencer kommer især<br />
i spil i de første tre måneder, en borger bor på Blåkærgård.<br />
For her skal alle grænser prøves af.<br />
Vigtige alliancer<br />
Nøglen til at kunne vende billedet og få succes med at<br />
støtte beboerne til at få opfyldt deres drømme sker gennem<br />
relationsarbejde og ikke mindst gennem fokus på det<br />
kognitive og på recovery-tilgangen.<br />
- Det handler om at skabe en alliance mellem beboeren<br />
og personalet i løbet af de første tre måneder. Her sker en<br />
social behandling og dannes en relation, hvor beboeren<br />
lærer, hvordan man kan være sammen med andre mennesker,<br />
og hvordan man kan opføre sig uden at true sine<br />
medmennesker. For beboerne er ikke bevidste om, hvordan<br />
deres adfærd påvirker andre mennesker, siger stedfortræder<br />
Anne Mikkelsen.<br />
fortsættes ><br />
15
16<br />
Et anderledes bosted<br />
Det er ikke kun beboernes sociale adfærd, som personalet<br />
konfronterer dem med. Men i høj grad også misbrugsadfærd.<br />
Ingenting er skjult<br />
På Blåkærgård finder beboerne nemlig ud af, at misbrug<br />
ikke er noget, som personalet ønsker forbliver skjult. Her<br />
stiller støttekontaktpersonerne undrende spørgsmål til den<br />
pågældende beboer og bruger meget tid på at tale med<br />
vedkommende om, hvordan misbruget, og deraf følgende<br />
adfærd, påvirker andre mennesker. Konsekvent inddrager<br />
personalet beboeren i deres observationer, og det får<br />
betydning for det videre forløb.<br />
- Vi har altid et mål i handleplanerne om, at beboernes<br />
misbrug skal reduceres. Og det har vi stor succes med.<br />
Nogle stopper helt. Nogle beboere drikker flere liter stærk<br />
spiritus på en dag og trapper ned til en kasse øl. Andre<br />
går fra en kasse øl til tre øl om dagen. Eller fra to-tre gram<br />
hash om dagen til to gram om ugen. Det lyder af meget,<br />
men det er stadig en kraftig reduktion, forklarer Anne Mikkelsen.<br />
Opfylder drømme<br />
I takt med, at det lykkes for Blåkærgård at mindske beboernes<br />
misbrug, bliver der plads til at fokusere på drømme<br />
og ønsker.<br />
”Vi møder beboerne som individer med drømme og<br />
ønsker. Beboeren inddrages, så meget vi kan, og det er<br />
nyt for dem at blive behandlet på denne måde. Vi hjælper<br />
dem med at opfylde deres drøm på lang sigt, enten at bo<br />
selv eller i et opgangsfællesskab. Det er det lange seje<br />
træk, men i hverdagen er det de små skridt, der tæller,<br />
siger leder Jette Svensson.<br />
ls<br />
Blåkærgård<br />
Der er hyppigt gang i Blåkærgårds<br />
træningsrum, hvor der bliver trænet<br />
selvforsvar, tonset på motionscykel og<br />
løftet vægte. Når den ikke står på motion,<br />
nyder beboerne massagerummet ved<br />
siden af, hvor personalet giver<br />
Na massage.<br />
Foto: Michael Lange<br />
• Det socialpsykiatriske botilbud Blåkærgård<br />
ligger ved viborg<br />
• Der bor pt. 19 mennesker på Blåkærgård<br />
• Heraf er 9 af dem skærmet<br />
• Mange beboere har en behandlingsdom<br />
• Beboerne lider af bl.a. skizofreni, borderline,<br />
bipolar lidelse, personlighedsforstyrrelser<br />
eller ADHD kombineret med misbrug
Han har boet på Blåkærgård i et år nu. Og der er verdener<br />
til forskel fra, hvordan han havde det, da han flyttede ind på<br />
Blåkærgård sammenlignet med, hvordan han har det i dag.<br />
Dengang var både beboere og personale bange for ham,<br />
fordi den personlighedsforstyrrede beboer truede med kniv<br />
og med at have Hells Angels kontakter, som kun var et<br />
telefonopkald væk.<br />
- I begyndelsen var det et værre natteroderi, hvor beboeren<br />
blandt andet truede med at skyde os. Men vi vidste<br />
godt, at det, der egentlig foregik, var, at han var angst. Han<br />
truede os for at fastholde kontakten med os, fordi han var<br />
bange,” husker én af beboerens støttekontaktpersoner,<br />
Lene Andersen, tilbage.<br />
Det vanskeliggjorde også yderligere situationen, at<br />
beboeren var svær at komme i kontakt med, fordi han<br />
havde et massivt misbrug af vodka og hash. Han drak og<br />
røg i fire dage, hvorefter han lå syg i fire dage.<br />
- Vi blev ved med at fortælle ham, at ’vi rigtig gerne<br />
vil have, at du bor her hos os, men din opførsel er ikke i<br />
orden’. Det gjorde ligeså stille indtryk på ham, for det var<br />
hver dag, vi gik ind til ham flere gange, og sagde det samme.<br />
Til sidst stolede han på, hvad vi sagde. At vi gerne ville<br />
ham, og at vi havde lyst til, at han skulle bo hos os, siger<br />
Lene Andersen.<br />
november 2009<br />
FRA KAOS<br />
til tålelig hverdag<br />
Først var der en mandlig beboers trusler mod personalet med kniv,<br />
optrin med politiet og konsumeringen af flere flasker vodka om dagen.<br />
Nu har medarbejderne på Blåkærgård vendt billedet for den skæve<br />
eksistens, som er på vej tilbage til livet<br />
Omsorg og medicin<br />
For medarbejderne var det tre voldsomme måneder med<br />
beboeren. Men de vidste godt, hvad der skulle til. Og det<br />
virkede. Billedet vendte.<br />
- Vi fik vendt situationen fra at være meget kaotisk til,<br />
at beboeren nu har en tålelig hverdag. Vi hjalp ham med<br />
at skifte læge, sådan at han nu får den rigtige medicin, der<br />
hjælper ham. Derudover har vi hjulpet ham med at minimere<br />
både alkohol- og stofmisbruget betydeligt. Men det<br />
er ikke noget, som er sket fra en dag til en anden, forklarer<br />
Lene Andersen.<br />
Tillidsforhold<br />
Beboeren havde i mange år modarbejdet systemet med<br />
læger og psykiatere. Men på Blåkærgård har han, ved personalets<br />
hjælp og tålmodighed, ikke bare fået tillid til medarbejderne,<br />
men også til systemet og de andre beboere på<br />
Blåkærgård. Det har bevirket, at beboeren nu har indvilget i<br />
at lade sig teste af en psykolog, så han kan blive ordentligt<br />
udredt.<br />
- Vi har flyttet ham ligeså stille i løbet af det år, han har<br />
boet her. Men det sker altid på en sådan måde, at det er<br />
hans beslutninger, når han prøver noget nyt eller f.eks. vælger<br />
at tage sin medicin, fortæller social- og sundhedsassistent,<br />
Lene Andersen.<br />
ls<br />
17
18<br />
Styr på standarderne<br />
DDKM – psykiatrien får<br />
styr på standarderne<br />
Den Danske Kvalitetsmodel (DDKM) blev i august 2009<br />
sendt ud til alle hospitaler i Danmark og dermed også<br />
behandlingspsykiatrien i <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong>. Siden da har<br />
det danske sundhedsvæsen været i gang med at implementere<br />
de 104 standarder, som modellen består af.<br />
Da afdelingerne i psykiatrien allerede opfylder en række<br />
af kravene i DDKM, er første skridt i implementeringen at<br />
gøre status i form af en basisvurdering. Det vil sige, at afdelingerne<br />
undersøger, hvilke standarder de allerede lever op<br />
til, og hvilke de ikke lever op til.<br />
Formålet med basisvurderingen er at skaffe sig et overblik<br />
over det kommende arbejde. Der, hvor basisvurderingen<br />
viser, at afdelingerne ikke lever op til standarderne,<br />
skal der laves afdelingsvise handleplaner for, hvordan den<br />
enkelte afdeling helt konkret vil arbejde med implementeringen<br />
af de standarder, som de ikke efterlever. F.eks. ved at<br />
skrive retningslinjer og instrukser på de områder, der mangler,<br />
indføre nye rutiner eller undervise personalet.<br />
Basisvurderingerne skal være færdige 18. december<br />
2009. Herefter vil udarbejdelsen af lokale instrukser og retningslinjer<br />
udgøre næste skridt i implementeringen.<br />
Psykiatrien i <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong> er i gang<br />
med at fordele de 104 standarder, som<br />
Den Danske Kvalitetsmodel består af.<br />
Første skridt i implementeringen er<br />
at undersøge, hvilke standarder<br />
afdelingerne lever op til, og hvilke<br />
de ikke lever op til<br />
Retningslinjer og instrukser skal være kendt af alle<br />
En standard behøver ikke at være kendt af alle medarbejdere.<br />
Derfor er det primært afdelingsledere og kvalitetsmedarbejdere,<br />
som er involveret i basisvurderingen. Men alle<br />
medarbejdere skal både kende og bruge de instrukser og<br />
retningslinjer, som hører til den enkelte standard.<br />
Instrukser bruges til at tjekke, om man opfylder kravene<br />
i den enkelte standard, mens man i retningslinjerne hurtigt<br />
kan se, hvad der forventes af praksis inden for det emne,<br />
som standarden omhandler f.eks. pårørendesamarbejde.<br />
Psykiatrien har planlagt flere stop-op-faser i arbejdet<br />
med implementeringen af DDKM. Næste gang, der skal<br />
gøres status, er i foråret 2010. Implementeringen forventes<br />
færdig i første halvår af 2011, hvor afdelingerne for første<br />
gang skal akkrediteres. Det vil sige, at der kommer ekstern<br />
kontrol på, om alt er implementeret, så arbejdet udføres<br />
efter de instrukser og retningslinjer, som standarderne<br />
kræver.<br />
DDKM<br />
Den Danske Kvalitetsmodel indeholder helt konkrete krav<br />
til sundhedsvæsenet og skal dermed skabe systematik i<br />
kvalitetsarbejdet på tværs af afdelinger, hospitaler og sektorer.<br />
Formålet er at sikre patienterne den bedste behandling,<br />
uanset hvor de bliver behandlet. Men modellen gør det<br />
også lettere for medarbejdere at udføre deres arbejde, fordi<br />
de har faste instrukser og retningslinjer at arbejde ud fra.<br />
Du kan følge med i arbejdet med DDKM på Psykiatri og<br />
Socials intranet – under Kvalitet.<br />
Se også: www.IKAS.dk<br />
mbl
Kan man bruge skønlitteraturen til at blive en bedre læge?<br />
Ja, det mener Per Vestergaard, der er professor og ledende<br />
overlæge på Specialklinikkerne på Århus Universitetshospital,<br />
Risskov. Derfor tilbyder han nu et kursus til de medicinstuderende<br />
på Århus Universitet, der kort og godt hedder:<br />
”Den gode læge”. Her vælger de studerende hver en bog<br />
ud fra en bruttoliste på ti bøger fra verdenslitteraturen, hvor<br />
hovedpersonen er en læge. De studerende fremlægger<br />
de problematikker og moralske dilemmaer, som bogens<br />
hovedperson løber ind i, og diskuterer dem med de øvrige<br />
studerende og underviserne, der udover læger også består<br />
af flere filosoffer.<br />
- Formålet med kurset er at give de studerende en<br />
forståelse af lægerollen og forberede dem på, hvad det vil<br />
sige at virke som læge. Hvordan er det f.eks. at stå alene<br />
med en meget syg patient, og hvordan finder man balancen<br />
mellem nærhed og professionalisme, så man ikke selv<br />
brænder op i faget, forklarer Per Vestergård og forsætter:<br />
- Det er også vigtigt, at de lærer at skelne mellem sig<br />
selv som privatperson og sig selv i rollen som læge. For folk<br />
forholder sig til lægerollen mere end til privatpersonen, og<br />
holdningen til lægen er kulturbestemt og ofte irrationel. Det<br />
er måske især vigtigt for læger i psykiatrien og i almenpraksis,<br />
da de ofte møder de samme patienter over lang tid. Så<br />
jo bedre de studerende kender til de mekanismer, jo bedre<br />
kan de forholde sig til dem.<br />
november 2009<br />
Den GODE læge<br />
Overlæge i psykiatri<br />
underviser medicinstuderende<br />
i lægens rolle og dilemmaer<br />
ved at diskutere bøger fra<br />
verdenslitteraturen<br />
Overlæge Per Vestergaard mener, der er for lidt humanistisk<br />
islæt i den danske lægeuddannelse. Derfor har han udviklet et<br />
kursusforløb, der beskæftiger sig med den menneskelige faktor<br />
i at være en god læge.<br />
Foto: Kim Kejlberg<br />
Mangel på humanistisk islæt<br />
Baggrunden for kurset er, at Per Vestergaard synes, der er<br />
for lidt humanistisk islæt i den danske lægeuddannelse.<br />
- I mange af landene omkring os lærer de studerende,<br />
sideløbende med den videnskabelige del af uddannelsen,<br />
også hvad det vil sige at arbejde som læge. For det er ikke<br />
nok at vide alt om sygdomme og behandling for at være en<br />
god læge. Man skal også kunne få det til at fungere ude i<br />
virkeligheden sammen med patienterne, forklarer han.<br />
Per Vestergaard har udviklet kurset sammen med lektor<br />
og professor i filosofi Karin Christiansen, der har specialiseret<br />
sig i filosofi inden for sundhedsvidenskab, og læge Lise<br />
Gormsen, der uddanner sig til psykiater. Som eksempler<br />
på nogle af de bøger de studerende kan vælge, er P.C.<br />
Jersilds ”Babels Hus”, der beskriver yngre lægers angst<br />
og utilstrækkelighedsfølelse i turnustidens kaos, og Albert<br />
Camus' ”Pesten” om mening i lægelivet og lægens kamp<br />
mod den hærgende pest.<br />
- Om det er muligt at drage erfaringer via litteraturen ved<br />
at analysere og diskutere de problematikker, som bøgernes<br />
hovedpersoner kæmper med, er en filosofisk diskussion i<br />
sig selv. Men vi tror på, at det i hvert fald kan give noget,<br />
og kurset, som var udbudt for første gang i foråret, fik<br />
meget gode evalueringer, så det vil blive udbudt igen til foråret,<br />
siger Per Vestergaard.<br />
mk<br />
19
20 Psykoterapeutiske teams<br />
Det er vigtigt, at den biologiske/medicinske<br />
behandling ikke står alene, for mange patienter<br />
har også brug for en psykodynamisk synsvinkel,<br />
siger Torben Fjord-Larsen, leder af det<br />
Psyko-terapeutiske Team i Randers.<br />
Foto: Bo Amstrup<br />
Psykoterapeutiske<br />
teams skal gøre<br />
sig brugbare<br />
Psykoterapeutiske teams er vigtige for den<br />
psykiatriske behandling, siger overlæge Torben<br />
Fjord-Larsen, der er leder af Psykoterapeutisk<br />
Team i Randers. Men de skal være åbne og<br />
arbejde bredt sammen med den øvrige psykiatri<br />
Tre dage om ugen møder to grupper patienter op til behandling<br />
hos det psykoterapeutiske team i <strong>Region</strong>spsykiatrien,<br />
Randers. Behandlingsprogrammet består blandt andet<br />
af gruppeterapi, miljøterapi, psykoedukation og kropsbevidsthedstræning.<br />
Programmet er målrettet patienter, der<br />
har brug for et længerevarende, intensivt forløb. Den ene<br />
behandlingsgruppe er primært for patienter med personlighedsforstyrrelser<br />
og patienter med langvarige sygdomsforløb<br />
med angst og depression, mens den anden gruppe er et<br />
specialtilbud til personer, der har været udsat for seksuelle<br />
overgreb eller anden form for voldelige overgreb.<br />
- De patienter, vi arbejder med, er folk, der i lang tid<br />
ikke har kunnet få deres dagligdag til at fungere. De er<br />
uden arbejde eller har været langtidssygemeldte, hvilket<br />
har været medvirkende til, at de har fået det endnu dårligere<br />
psykisk. Derfor arbejder vi i gruppeterapien på at<br />
støtte dem til at normalisere deres tilværelse så meget som<br />
muligt, siger Torben Fjord-Larsen.<br />
Patienterne bliver ofte henvist fra den praktiserende<br />
læge eller fra psykiatriens akutte mobilteam.<br />
- Jeg tror, det betyder meget for mobilteamet, at vi kan<br />
tage over, efter de har afsluttet behandlingen, for denne<br />
patientgruppe har stor risiko for genindlæggelse. Teamet<br />
henviser også folk med psykiske problemer, som måske<br />
helt kan undgå indlæggelse ved at deltage i dagbehandlingen,<br />
forklarer overlægen.<br />
Selvtilstrækkelig<br />
Torben Fjord-Larsen mener, det er sundt for psykiatrien at<br />
have psykoterapien at kommunikere med, for psykiatrien<br />
kan have en tilbøjelighed til at blive selvtilstrækkelig i retning<br />
af en medicinsk/biologisk behandling.<br />
- Det er ikke fordi, jeg vil underkende den biologiske<br />
behandling, og jeg tror også, næsten alle vores patienter er<br />
i medicinsk behandling, men de to behandlingsretninger bliver<br />
nødt til at gå hånd i hånd. Og balancen er vigtig, så den<br />
biologiske behandling ikke står alene, for mange patienter<br />
har også brug for en psykodynamisk synsvinkel, forklarer<br />
han.
Stafetten<br />
Midt i Psykiatrien har sendt en stafet på rejse mellem medarbejderne i regions-<br />
psykiatrien. I hvert blad gribes stafetten af en kollega, som vil øse af sin specialviden<br />
eller dele ud af sin erfaring.<br />
Reglerne er ligeså få, som de er simple: Den medarbejder, der har stafetten,<br />
bestemmer, hvem der skal interviewes til det næste blad. Dog skal der hver<br />
gang vælges et nyt emne, og stafetten skal skifte matrikel.<br />
Denne gang er stafetten landet hos Torben Fjord-Larsen, der er overlæge i<br />
Psykoterapeutisk Team, <strong>Region</strong>spsykiatrien, Randers.<br />
For en del år siden blev flere psykoterapeutiske afdelinger<br />
og klinikker nedlagt. Tanken var ifølge Torben Fjord-Larsen<br />
at løfte psykiatrien ved at få de psykoterapeutiske læger<br />
ud i afdelingerne. Den tanke kan Torben Fjord-Larsen godt<br />
følge, men han mener, det forsat er vigtigt, at de psykoterapeutiske<br />
medarbejdere er tilknyttet et team.<br />
- Den enkelte medarbejder kan godt lære psykoterapi på<br />
et kursus, men for at vedligeholde og udvikle det, som den<br />
enkelte har lært på kurset, er det nødvendigt at have et team<br />
omkring sig, der kan supervisere og være med til at videreudvikle<br />
den enkeltes kompetencer, forklarer overlægen.<br />
At gøre sig brugbar<br />
Psykoterapeutisk Team i Randers blev oprettet i 2002, og<br />
teamet bestræber sig på at være så brugbart som muligt<br />
for den øvrige psykiatri.<br />
- Der er nok tidligere blevet set lidt ilde på de psykoterapeutiske<br />
teams, fordi de havde en tendens til at lukke sig<br />
om sig selv og være for selektive i udvælgelsen af patienter.<br />
Men det er vigtigt, at de psykoterapeutiske teams gør sig<br />
brugbare og samarbejder med afdelingerne. Det betyder<br />
bl.a., at de skal kunne rumme så mange forskellige patienter<br />
som muligt, og der skal være plads til flere forskellige<br />
psykoterapeutiske retninger - selvfølgelig stadig med en<br />
klar linje i behandlingen, forklarer Torben Fjord-Larsen.<br />
De fleste medarbejdere i temaet i Randers har en teoretisk<br />
baggrund i den gruppeanalytiske retning, men dag-<br />
Psykoterapeutisk Team, Randers<br />
teamet består af:<br />
På fuldtid: En overlæge og to sygeplejersker. På deltid: En psykolog, en ergoterapeut, en socialrådgiver og en plejer.<br />
Alle har en psykoterapeutisk efteruddannelse.<br />
De fleste i teamet er uddannede inden for den gruppeanalytiske psykoterapeutiske retning.<br />
Teamet behandler patienter, der har brug for en intensiv, længerevarende behandling.<br />
Behandlingen løber over 4-6 måneder.<br />
november 2009<br />
tilbuddets behandlingsprogram er et kombineret program,<br />
hvor der bl.a. også indgår kropsbevidsthedstræning og<br />
nogle kognitive teknikker, og Torben Fjord-Larsen så gerne<br />
flere terapiformer i paletten.<br />
Udover det specifikke arbejde med de to behandlingsgrupper<br />
udfylder det psykoterapeutiske team også en mere<br />
generel funktion over for afdelingerne. Teamet tilbyder bl.a.<br />
supervision af personale på afdelingerne og i lokalpsykiatrien,<br />
og teamets psykolog arbejder med stemmehøring,<br />
mens overlægen superviserer yngre læger under uddannelse<br />
i afdelingerne og har nogle få individuelle terapiforløb.<br />
Og det at bestræbe sig på at have en bredere sammensætning<br />
af patienter i grupperne ser Torben Fjord-Larsen<br />
som en fordel.<br />
- Patienterne har også meget at give hinanden. Den<br />
sociale interaktion og det fællesskab, de opbygger ved at<br />
forholde sig til hinanden i gruppeterapien og i pauserne,<br />
giver dem tryghed til at fortælle mere om sig selv, og generelt<br />
tror jeg, de får mere ud af denne moderne terapi, end<br />
hvis de sad alene med terapeuten – og så er det tilmed billigere,<br />
siger Torben Fjord-Larsen og fortsætter:<br />
- Vores evaluering af behandlingsprogrammet er også<br />
ret overbevisende. Langt de fleste patienter har fået det<br />
væsentligt bedre i deres interpersonelle relationer, efter de<br />
har gennemført forløbet.<br />
mk<br />
21
22<br />
Kort nyt og noter<br />
BUC's nye organisering<br />
og ledelsesstruktur<br />
19. august 2009 vedtog <strong>Region</strong>srådet "den<br />
nye organisering og ledelsesstruktur i Børne-<br />
og Ungdoms-psykiatrisk Center".<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center er stadig<br />
et center med en centerledelse i spidsen,<br />
men er nu som noget nyt organiseret som en<br />
afdeling under Psykiatri og Social.<br />
Tidligere var BUC organiseret med en centerledelse,<br />
to afdelingsledelser samt ledelserne<br />
for de enkelte afsnit. Med vedtagelsen af<br />
den nye organisering eksisterer de tidligere<br />
afdelinger – Børnepsykiatrisk Afdeling og Ungdomspsykiatrisk<br />
Afdeling – ikke mere. I stedet<br />
refererer afsnitsledelserne fra BUC's i alt 12<br />
afsnit direkte til centerledelsen.<br />
Med den nye organisering har BUC's<br />
administration skiftet navn til Sekretariat.<br />
PSyKINFO: teMAAFteN<br />
Selvmord. 2. december<br />
Auditorium B, indgang 6, Århus Universitetshospital, Skejby<br />
Christian Møller Pedersen, ledende psykolog, Center for<br />
Selvmordsforebyggelse, AUH-Risskov<br />
Beretning fra patient/pårørende.<br />
Bag hvert selvmord eller selvmordsforsøg er der en individuel<br />
skæbnehistorie. Når behandleren får indblik i denne, kan han eller<br />
hun bedre hjælpe klienten til at forstå, hvordan selvmordstanker og<br />
selvmordsforsøg er blevet til en måde at prøve at løse problemer på.<br />
Denne forståelse kan åbne for et samarbejde omkring, hvordan man<br />
kan prøve at gå andre veje og søge andre løsninger.<br />
For bestilling af billetter og yderligere information<br />
www.psykinfo.dk<br />
Tlf: 7789 3234<br />
Følg dit område i pressen<br />
Nu kan du følge med i, hvad der rører sig i pressen inden for psykiatri- og<br />
socialområdet i <strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong>. <strong>Region</strong>en abonnerer på presseklip,<br />
som udkommer to gange om dagen. Klippene er sakset fra alle lokale<br />
medier i regionen og fra de landsdækkende medier. Det eneste, der kræves<br />
for at du kan læse med, er, at du sidder ved en af regionens computere<br />
og kan gå på intranettet.<br />
På forsiden af Psykiatri og Socials intranet under Genveje ligger linket:<br />
<strong>Region</strong> <strong>Midtjylland</strong> i Pressen. Linket fører dig til en side, hvor du både kan<br />
se de nyeste presseklip og søge efter ældre presseklip i et arkiv, der går<br />
90 dage tilbage.<br />
Presseklippene er en service for hele regionen, og klippene er derfor inddelt<br />
i tre områder: Sundhed, Psykiatri og Social og <strong>Region</strong>al Udvikling. De<br />
bliver opdateret to gange i døgnet, første gang cirka kl. 9 og anden gang<br />
omkring kl. 15. Du kan gemme siden som en af dine foretrukne, så er du<br />
fremme i løbet af kun to klik. På Psykiatri og Socials intranet kan du også<br />
læse vores egne nyheder på: www.psykiatri-social.intranet.rm.dk
Køkkener tæt på<br />
socialpsykiatriske beboere<br />
Alle sanser er vakt, og sulten har meldt sig, når beboerne<br />
på det socialpsykiatriske botilbud Pilebakken i Them sætter<br />
sig til middagsbordet. For efter Pilebakken for nyligt<br />
nedlagde sit centralkøkken til fordel for to mindre køkkener<br />
ude i afdelingerne, hvor beboerne bor og opholder<br />
sig, spreder duften af mad sig og er med til at skabe en<br />
hyggelig, hjemlig atmosfære på botilbuddet.<br />
”Formålet er at skabe et unikt miljø omkring tilberedelsen<br />
af beboernes mad. Det er med til at forbedre og udvikle<br />
den enkelte beboers oplevelse af spisesituationen ved at<br />
kunne mærke, opleve og dufte tilberedelsen af maden,”<br />
fortæller leder af Pilebakken, Jytte N. Jacobsen.<br />
Ikke flere lukkede beholdere<br />
Tidligere blev maden tilberedt i centralkøkkenet og transporteret<br />
ud til afdelingerne i lukkede beholdere. Men for<br />
at få mere af ’det gode hverdagsliv’ ind på Pilebakken, er<br />
de to afdelingskøkkener nu med til, at beboerne kan følge<br />
med i, om den står på forloren hare, aspargessuppe<br />
eller chokoladekage, når duften spreder sig.<br />
De nye køkkener har været i brug i tre måneder. Forskellen<br />
mærkes allerede:<br />
”Forleden var der en af vores beboere, der spurgte efter<br />
mere hjemmebagt brød. Beboeren havde nemlig registreret<br />
duften fra ovnen, og det er lige præcis det, som<br />
vi gerne har villet opnå med afdelingskøkkenerne,” siger<br />
Jytte N. Jacobsen.<br />
Det fremtidige<br />
universitetshospital<br />
november 2009<br />
Du har stadig mulighed for at være med i debatten om<br />
der fremtidige Århus Universitetshospital, Risskov. På<br />
intranettet er der oprettet et socialt mødested, hvor du<br />
kan læse tidligere indlæg, skrive dine egne indlæg og<br />
kommentere på andres indlæg. Der er allerede cirka<br />
250 medarbejdere tilmeldt mødestedet.<br />
Der blev taget hul på debatten om det fremtidige<br />
universitetshospital i efteråret ved 5 fyraftensmøder.<br />
Hovedoverskrifterne for debatten var: Hvordan skal<br />
fremtidens psykiatriske universitetshospital se ud,<br />
og hvordan sikrer man, det bliver hele regionens<br />
universitetshospital?<br />
Alle forslag og idéer fra fyraftensmøderne er nu samlet<br />
og overgivet til arbejdsgruppen, der holdt sit første<br />
møde 4. november. Arbejdsgruppen skal være klar<br />
med et udkast til masterplan for universitetshospitalet<br />
1. februar, og regionsrådet vil behandle den i løbet af<br />
marts, hvorefter masterplanen bliver sendt i høring.<br />
Du kan deltage i debatten og se, hvad der sker på<br />
området ved at melde dig ind på det sociale mødested<br />
på: www.risskovhospital.ning.com<br />
vurdering af arbejdsmiljø<br />
Alle medarbejdere i Psykiatri og Social har i løbet af<br />
efteråret skullet lave en arbejdspladsvurdering (APV).<br />
For første gang er APV’en elektronisk, hvilket vil sige,<br />
at alle medarbejdere har haft mulighed for at udfylde<br />
skemaet til arbejdspladsvurderingen elektronisk over<br />
nettet (E-APV). Teknikken har dog af forskellige grunde<br />
voldt vanskeligheder nogle steder.<br />
Næste skridt i arbejdet er, at sikkerhedsgrupperne på<br />
de forskellige arbejdspladser behandler de indsendte<br />
skemaer og finder ud af, på hvilke områder, der skal<br />
laves handlingsplaner til forbedring af arbejdsmiljøet. Alle<br />
medarbejdere har ret til at vide, hvilke problemer der er<br />
blevet peget på i vurderingerne og kende de handlingsplaner,<br />
der bliver sat i værk for at løse problemerne. Du<br />
kan spørge din sikkerhedsrepræsentant eller sikkerhedsgruppe,<br />
hvis du ikke ved, hvad der bliver arbejdet med<br />
inden for arbejdsmiljø på din arbejdsplads.<br />
23
24<br />
Psykiatriens medarbejdere<br />
MINORItet. DE UDGøR MINDRETALLET AF PSyKIATRIENS MEDARBEJDERE, MEN UDFyLDER EN STOR ROLLE I HVERDAGEN.<br />
BAGSIDEN OPSøGER KOLLEGER, DER IKKE UMIDDELBART FORBINDES MED PSyKIATRIEN.<br />
Vi bruger mere tid på at tage blodprøver på de psykiatriske<br />
afdelinger, for patienterne er ofte mere utrygge, siger<br />
bioanalytiker Dorte Kieldsen. Foto: Mette Kristensen<br />
Umiddelbart er der ikke meget lighed mellem en psykiatrisk<br />
afdeling og en somatisk afdeling, men en ting har de tilfælles:<br />
Hver morgen kommer bioanalytikeren rullende med sin<br />
lille vogn fyldt med klirrende blodprøveglas.<br />
- Vi kommer på modtageafdelingen hver morgen. Der<br />
skal tages blodprøver på de nye patienter for at se, om de<br />
almindelige parametre er i orden, det er f.eks. levertal, nyretal,<br />
væskebalance, salte og blodprocent. Parametrene viser,<br />
om patienten er fysisk rask og kan tåle den psykiatriske<br />
medicin, fortæller Dorte Kieldsen.<br />
Men bioanalytikerne tager også mange andre blodprøver<br />
på patienterne for at tjekke, om medicineringen af den antipsykotiske<br />
og den antidepressive medicin ligger rigtigt.<br />
- Nogle af de antipsykotiske præparater kan give forgiftninger<br />
og påvirke hjerterytmen, hvis patienten får for store<br />
doser, så det kontrollerer vi ofte, og med os på vognen har<br />
vi også et apparat, der kan lave et hjertekardiogram, fortæller<br />
hun.<br />
De blodprøver, der skal analyseres for indhold af de<br />
psykiatriske medikamenter, sendes til laboratoriet på Århus<br />
Universitetshospital, Risskov, som også vejleder i brugen af<br />
den psykiatriske medicin.<br />
Vi har altid<br />
en plejer<br />
med rundt<br />
Dorte Kieldsen er bioanalytiker og ansat<br />
på <strong>Region</strong>shospitalet i Viborg. Hun tilhører<br />
den faste gruppe af bioanalytikere, der er<br />
tilknyttet den psykiatriske afdeling<br />
I de senere år er det også blevet mere og mere almindeligt,<br />
at patienterne tjekkes for forhøjet kolesterol i blodet, diabetes<br />
og stofskiftesygdomme.<br />
Lægen tager selv prøven<br />
Der er altid en plejer med rundt på den psykiatriske afdeling,<br />
når der skal tages blodprøver.<br />
- Det er et princip. Vi kender jo ikke patienterne, og<br />
nogen er bange for næsten alt. Især kan de godt blive<br />
utrygge, når der skal tages et hjertekardiogram, for der skal<br />
sættes elektroder fast på både deres ben, arme og bryst,<br />
fortæller Dorte Kieldsen.<br />
Det kan ske, at patienten nægter at få taget prøver, og<br />
det bliver respekteret. Men hvis patienten har nægtet i flere<br />
dage, og lægen vurderer, det er vigtigt, kan prøven blive<br />
taget ved brug af tvang. Men det sker kun meget sjældent,<br />
fortæller Dorte Kieldsen, ofte snakker lægen med patienten<br />
og tager selv prøverne, når patienten er rolig.<br />
mk