You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
(stand in)<br />
fortsat fra forrige side<br />
forstyrrende, da de illustr<strong>er</strong><strong>er</strong>, at<br />
den ’het<strong>er</strong>oseksuelle original’ <strong>er</strong> et<br />
rollespil, <strong>og</strong> at alle, uanset køn,<br />
kan indtage dennes roll<strong>er</strong>. Scen<strong>er</strong>iet<br />
vil endvid<strong>er</strong>e fremstå som en<br />
bekræftelse af kønnets <strong>og</strong> måske i<br />
særdeleshed kvindelighedens afhængighed<br />
af ydre konvention<strong>er</strong><br />
såsom tøj. Det <strong>er</strong> i forlængelse<br />
h<strong>er</strong>af påfaldende, at Joey behold<strong>er</strong><br />
<strong>det</strong> fetish<strong>er</strong>ende tøj på und<strong>er</strong> hele<br />
den intime seance. Man fornemm<strong>er</strong>,<br />
som Joan Riviéres påpeg<strong>er</strong> i<br />
sit klassiske essay »Kvindelighed<br />
som mask<strong>er</strong>ade« fra 1929, at kvindeligheden<br />
<strong>er</strong> en maske, d<strong>er</strong> benyttes<br />
i et forsøg på at skjule virile<br />
<strong>og</strong> potent kastr<strong>er</strong>ende tilbøjelighed<strong>er</strong>.<br />
Dette <strong>er</strong> måske i b<strong>og</strong>staveligste<br />
forstand tilfæl<strong>det</strong> h<strong>er</strong>!<br />
I disse <strong>og</strong> i de tidlig<strong>er</strong>e omtalte<br />
billed<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>det</strong> tydeligt, at Nan<br />
Goldin leg<strong>er</strong> med de konceptuelle<br />
såvel som billedlige forestilling<strong>er</strong><br />
om køn <strong>og</strong> seksualitet, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> til<br />
rådighed i vores het<strong>er</strong>onormative<br />
kultur. Goldins billed<strong>er</strong> frembyd<strong>er</strong><br />
n<strong>og</strong>le que<strong>er</strong> tolkningsmulighed<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> kan virke udfordrende på<br />
<strong>det</strong>te køns- <strong>og</strong> seksualitetssystem,<br />
<strong>og</strong> som kan anfægte het<strong>er</strong>oseksualitetens<br />
status som norm <strong>og</strong> som<br />
natur. Dette gør Goldins billed<strong>er</strong><br />
opsigtsvækkende, spøgefulde <strong>og</strong><br />
— kort sagt — que<strong>er</strong>.<br />
Judith Butl<strong>er</strong>: »Gend<strong>er</strong> Trouble.<br />
Feminism and the Subv<strong>er</strong>sion of<br />
Identity« (1990)<br />
Judith Butl<strong>er</strong>: »Bodies that Matt<strong>er</strong>.<br />
On the discursive limits of ‘sex’«<br />
(1993)<br />
Nan Goldin: »The Oth<strong>er</strong> Side«,<br />
Scalo, Zurich, B<strong>er</strong>lin, New York<br />
2000 (1993)<br />
Nan Goldin: »Nan Goldin: I´ll be<br />
your mirror« på Whitney Museum<br />
of Am<strong>er</strong>ican Art Octob<strong>er</strong> 3, 1996<br />
— January 5, 1997<br />
Erica Rand: »Barbie`s Que<strong>er</strong><br />
Accessories« (1995)<br />
Tina Raun: »S<strong>ikke</strong> en ballade! —<br />
Judith Butl<strong>er</strong> <strong>og</strong> de ’skæve’ eksistens<strong>er</strong>«,<br />
in »Synsvinkl<strong>er</strong>«, Que<strong>er</strong><br />
særnumm<strong>er</strong>, nr. 28 (2003)<br />
Tina Raun (f. 1974), mag. art. i<br />
kunsthistorie med konf<strong>er</strong>ensspecialet<br />
»Identitetskonstitu<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> i<br />
<strong>det</strong> senmod<strong>er</strong>ne — en que<strong>er</strong> teoretisk<br />
vinkel på ny<strong>er</strong>e visuel kultur«.<br />
Har public<strong>er</strong>et i forskellige tidsskrift<strong>er</strong><br />
<strong>og</strong> afholdt kurs<strong>er</strong> <strong>og</strong> foredrag,<br />
senest om Calvin Kleins<br />
modefot<strong>og</strong>rafi <strong>og</strong> que<strong>er</strong> som branding<br />
på KVINFO, København.<br />
46<br />
NR. 4 DECEMBER 2003<br />
Af Bonnie C. Barr<br />
MiniTrans<br />
Ordforklaring<br />
Transgend<strong>er</strong>: Et begreb d<strong>er</strong> kan<br />
ov<strong>er</strong>sættes til transkønnethed.<br />
Transgend<strong>er</strong> anvendes som et samlebegreb<br />
for div<strong>er</strong>se kønstransgression<strong>er</strong><br />
i forskellige form<strong>er</strong>, eksempelvis<br />
transseksualitet <strong>og</strong> transvestisme.<br />
Begrebet spill<strong>er</strong> på skellet<br />
mellem ’sex/gend<strong>er</strong>’, som på<br />
engelsk betyd<strong>er</strong> et skel mellem<br />
’sex’ = biol<strong>og</strong>isk køn <strong>og</strong> ’gend<strong>er</strong>’ =<br />
socialt <strong>og</strong> kulturelt køn. Or<strong>det</strong><br />
anvendes ofte i ste<strong>det</strong> for transseksualitet<br />
(transsexuality), d<strong>er</strong> i sin<br />
ordlyd led<strong>er</strong> tanken hen på seksualitet,<br />
<strong>og</strong> <strong>ikke</strong> på køn, <strong>og</strong> samtidig<br />
allud<strong>er</strong><strong>er</strong> til, at <strong>det</strong> biol<strong>og</strong>iske <strong>er</strong><br />
væsentligt. Transgend<strong>er</strong> peg<strong>er</strong> i<br />
ste<strong>det</strong> på, at <strong>det</strong> <strong>er</strong> <strong>det</strong> sociale <strong>og</strong><br />
kulturelle køn, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> i centrum.<br />
Transgend<strong>er</strong> betegnelsen antyd<strong>er</strong><br />
<strong>og</strong>så, at skellet mellem ’sex/gend<strong>er</strong>’<br />
kan opløses, <strong>og</strong> at ’sex’ kan<br />
<strong>er</strong>stattes med ’gend<strong>er</strong>’, dvs. at <strong>det</strong><br />
biol<strong>og</strong>iske køn anses som en konstruktion.<br />
Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for en politisk<br />
mark<strong>er</strong>ing at bruge transgend<strong>er</strong> i<br />
ste<strong>det</strong> for transseksualitet.<br />
I denne artikel vil jeg anvende<br />
transgend<strong>er</strong> til at betegne de teoretiske<br />
<strong>og</strong> politiske tilgange til kønstransgression<strong>er</strong>,<br />
mens transseksualitet<br />
i min brug anvendes som en<br />
<strong>er</strong>statning for or<strong>det</strong> transkønnethed,<br />
d<strong>er</strong> på dansk synes for klodset<br />
et udtryk. Hvor <strong>det</strong> <strong>er</strong> muligt,<br />
vil jeg bruge præfikset ’trans’ som<br />
en paraplybetegnelse for de forskellige<br />
udtryk.<br />
’Trans’kritik af que<strong>er</strong> teori<br />
Er transseksualitet que<strong>er</strong> teoris<br />
foretrukne modus? Fung<strong>er</strong><strong>er</strong> transseksualitet<br />
som en und<strong>er</strong>liggende<br />
figur, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> med til at illustr<strong>er</strong>e<br />
que<strong>er</strong> teoriens politiske projekt,<br />
nemlig destabilis<strong>er</strong>ingen af køn <strong>og</strong><br />
seksualitet?<br />
En kort introduktion til Transgend<strong>er</strong> Theory i relation til<br />
Que<strong>er</strong> Theory<br />
Netop kønstransgression<strong>er</strong> op<strong>er</strong><strong>er</strong><strong>er</strong><br />
ofte som en que<strong>er</strong> læsnings<br />
centrale omdrejningspunkt. Det<br />
ustabile køn fortæll<strong>er</strong> n<strong>og</strong>et om<br />
seksualiteten <strong>og</strong> nedbryd<strong>er</strong> den<br />
gængse opfattelse af, <strong>hvad</strong> d<strong>er</strong> kan<br />
anses som naturlige <strong>og</strong> oprindelige<br />
identitetskategori<strong>er</strong>. D<strong>er</strong> meld<strong>er</strong><br />
sig d<strong>og</strong> et spørgsmål, når denne<br />
problematis<strong>er</strong>ing af naturalis<strong>er</strong>ede<br />
seksualitetskategori<strong>er</strong> implicit<br />
anvend<strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong> på kønstransgression<strong>er</strong>:<br />
Er <strong>det</strong> muligt, at que<strong>er</strong><br />
læsning har <strong>det</strong> primære formål at<br />
skrive (homo)seksualitet frem som<br />
et unikt eksempel på subv<strong>er</strong>sionen<br />
af het<strong>er</strong>onormativitet, med den<br />
konsekvens at læsningen samtidig<br />
usynliggør<strong>er</strong> eksempelvis transseksualitet<br />
<strong>og</strong> transvestisme? I d<strong>er</strong>es<br />
kritik af que<strong>er</strong> teori <strong>er</strong> <strong>det</strong> netop<br />
påstanden hos ’trans’akademik<strong>er</strong>e<br />
<strong>og</strong> -aktivist<strong>er</strong>.<br />
Den seneste forskning udsprunget<br />
af que<strong>er</strong> teori <strong>er</strong> <strong>det</strong>, som på<br />
engelsk kan betegnes Transgend<strong>er</strong><br />
Theory. På sin vis står denne tilgang<br />
<strong>ikke</strong> i modsætning til que<strong>er</strong><br />
teori, men har snar<strong>er</strong>e sine rødd<strong>er</strong><br />
i denne. Netop fordi que<strong>er</strong> teori<br />
<strong>ikke</strong> udgør ét afgrænset område,<br />
men måske kan indkredses til en<br />
paraplybetegnelse for bøsse-lesbiske<br />
studi<strong>er</strong>, biseksualitet <strong>og</strong> transseksualitet,<br />
synes <strong>det</strong> unødvendigt<br />
at indsnævre endnu et særområde.<br />
Que<strong>er</strong> teori fokus<strong>er</strong><strong>er</strong> på at undgå<br />
kategoris<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> <strong>og</strong> vil d<strong>er</strong>for denaturalis<strong>er</strong>e<br />
forståelsen af seksualitet<br />
(<strong>og</strong> køn), i modsætning til<br />
Transgend<strong>er</strong> Theory, som <strong>og</strong>så ønsk<strong>er</strong><br />
at rekonstru<strong>er</strong>e disse. Que<strong>er</strong><br />
forsk<strong>er</strong>e beskæftig<strong>er</strong> sig med<br />
und<strong>er</strong>søgelsen af seksualitet<strong>er</strong> (<strong>og</strong><br />
køn), som står udenfor den het<strong>er</strong>oseksuelle<br />
norm i et forsøg på at<br />
denaturalis<strong>er</strong>e både normen <strong>og</strong><br />
dens ’afvigelse’. Det <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for centralt<br />
at undgå essentialis<strong>er</strong>ende<br />
begreb<strong>er</strong>. I den henseende har<br />
or<strong>det</strong> que<strong>er</strong> en væsentlig betydning.<br />
På engelsk <strong>er</strong> que<strong>er</strong> oprindeligt<br />
et stærkt nedsættende ord for<br />
homoseksualitet, men homoseksuelle<br />
bevægels<strong>er</strong> har taget or<strong>det</strong> til<br />
sig <strong>og</strong> reartikul<strong>er</strong>et <strong>det</strong> til egen fordel<br />
for således at give <strong>det</strong> en ny,<br />
Med venlig tilladelse af Mini Trans a/s<br />
positiv mening. Samtidig betyd<strong>er</strong><br />
or<strong>det</strong> <strong>og</strong>så mærkelig, und<strong>er</strong>lig,<br />
excentrisk <strong>og</strong> suspekt, hvilket af<br />
que<strong>er</strong> teoretik<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>streges i<br />
opfattelsen af seksualitet som en<br />
modsætningsfyldt, social <strong>og</strong> diskursiv<br />
konstruktion, man <strong>ikke</strong> kan<br />
afdække en objektiv sandhed om.<br />
(Homo)seksualitet fung<strong>er</strong><strong>er</strong> i que<strong>er</strong><br />
teori således som en slags epistemol<strong>og</strong>isk<br />
trickst<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> kan<br />
fastlægges, <strong>og</strong> bliv<strong>er</strong> ofte iscenesat<br />
som et dekonstruktivt element, d<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> i stand til at problematis<strong>er</strong>e den<br />
hegemoniske orden.