Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Først i 1960`<strong>er</strong>ne, hvor alt m<strong>er</strong>e<br />
ell<strong>er</strong> mindre bliv<strong>er</strong> tilladt, kan<br />
man tale om en decid<strong>er</strong>et homoseksuel<br />
litt<strong>er</strong>atur, hvilket <strong>og</strong>så <strong>er</strong><br />
tilfæl<strong>det</strong> i int<strong>er</strong>national sammenhæng.<br />
Med porn<strong>og</strong>rafiens frigivelse<br />
bliv<strong>er</strong> d<strong>er</strong> <strong>og</strong>så udgivet porn<strong>og</strong>rafisk<br />
homoseksuel litt<strong>er</strong>atur på<br />
linje med den het<strong>er</strong>oseksuelle.<br />
Ligesom al anden kunst<br />
– Et gennembrud for den homoseksuelle<br />
litt<strong>er</strong>atur komm<strong>er</strong> d<strong>og</strong><br />
først i 1970`<strong>er</strong>ne med Christian<br />
Kampmanns selvbi<strong>og</strong>rafiske bøg<strong>er</strong>.<br />
Kampmann gik ud, t<strong>og</strong> kampen op<br />
<strong>og</strong> blev en betydelig inspirator for<br />
sen<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>ation<strong>er</strong> af forfatt<strong>er</strong>e.<br />
Christian Kampmanns store fortjeneste<br />
<strong>er</strong>, at han <strong>ikke</strong> gjorde emnet<br />
outr<strong>er</strong>et, men trak <strong>det</strong> ind i parforhol<strong>det</strong><br />
<strong>og</strong> familielivet <strong>og</strong> viste, at<br />
sådan var <strong>det</strong> <strong>og</strong>så.<br />
I 1980’<strong>er</strong>ne kan d<strong>er</strong> i den<br />
homoseksuelle litt<strong>er</strong>atur iagttages<br />
en vis sadomasochisme, hvilken<br />
man <strong>og</strong>så stød<strong>er</strong> på andre sted<strong>er</strong> i<br />
tiåret. H<strong>er</strong>hjemme havde vi Anne<br />
Linnet <strong>og</strong> Marquis de Sade, som<br />
<strong>og</strong>så udforskede emnet musikalsk,<br />
ligesom Madonnas »Erotica« både<br />
flirt<strong>er</strong> med sadomasochismen <strong>og</strong><br />
homoseksualiteten i 1992. I<br />
1990`<strong>er</strong>ne sk<strong>er</strong> d<strong>er</strong> ell<strong>er</strong>s en normalis<strong>er</strong>ing,<br />
hvor man kan gå ind i<br />
de rum man ønsk<strong>er</strong>, <strong>og</strong> intet <strong>er</strong> forbudt,<br />
om end <strong>det</strong> <strong>er</strong> privat. Det <strong>er</strong><br />
et årti, hvor <strong>det</strong> hele bliv<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e<br />
egoistisk <strong>og</strong> man vend<strong>er</strong> sig mod<br />
<strong>det</strong> nære <strong>og</strong> private.<br />
— Således afspejl<strong>er</strong> den homoseksuelle<br />
litt<strong>er</strong>atur tiden ligesom al<br />
anden kunst. Homoseksuel litt<strong>er</strong>atur<br />
følg<strong>er</strong> den øvrige litt<strong>er</strong>atur <strong>og</strong><br />
de kunstn<strong>er</strong>iske strømning<strong>er</strong>, hvilket<br />
jo <strong>er</strong> meget naturligt, eft<strong>er</strong>som<br />
den <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> n<strong>og</strong>en autonom<br />
størrelse. Som regel <strong>er</strong> forfatt<strong>er</strong>ne<br />
til de homoseksuelle <strong>og</strong> het<strong>er</strong>oseksuelle<br />
tekst<strong>er</strong> <strong>og</strong>så de samme.<br />
Ikke m<strong>er</strong>e i skyggen<br />
Når træ<strong>er</strong>ne på Rosenvængets Allé<br />
att<strong>er</strong> står med grønne blade, kan<br />
læs<strong>er</strong>en forhåbentlig gå på opdagelse<br />
i Pet<strong>er</strong> Legård Nielsens nye,<br />
int<strong>er</strong>nationale homoseksuelle<br />
antol<strong>og</strong>i. Med tekst<strong>er</strong> fra alv<strong>er</strong>dens<br />
eksotiske lande <strong>er</strong> d<strong>er</strong> n<strong>og</strong>et at<br />
glæde sig til, lov<strong>er</strong> redaktøren.<br />
D<strong>og</strong> <strong>er</strong> Pet<strong>er</strong> Legård Nielsen <strong>ikke</strong><br />
bange for, at <strong>det</strong> danske værk<br />
komm<strong>er</strong> til at stå i skyggen af den<br />
int<strong>er</strong>nationale. D<strong>er</strong>til, men<strong>er</strong> han,<br />
<strong>er</strong> de danske tekst<strong>er</strong> for gode.<br />
Torben Kastrup (f. 1965).<br />
Cand.mag. i nordisk filol<strong>og</strong>i <strong>og</strong><br />
kunsthistorie.<br />
Af Tina Raun<br />
Et p<strong>er</strong>v<strong>er</strong>t<strong>er</strong>et<br />
fotoalbum!<br />
You got your Moth<strong>er</strong> in a whirl<br />
she’s not sure if you`re a boy or a<br />
girl.<br />
Om Nan Goldins dokumentation af sin ’familie’<br />
David Bowie sang all<strong>er</strong>ede i<br />
1970’<strong>er</strong>ne om forvirrede mødre <strong>og</strong><br />
opblødte kønsroll<strong>er</strong>. Dette kom d<strong>er</strong><br />
i 1990`<strong>er</strong>ne en hel teori ud af,<br />
nemlig que<strong>er</strong> teorien, d<strong>er</strong> sætt<strong>er</strong><br />
en ære i at udforske <strong>og</strong> forstyrre<br />
traditionelle antagels<strong>er</strong> om kropslig,<br />
kønslig <strong>og</strong> seksuel identitet.<br />
Que<strong>er</strong> teori anses med rette for at<br />
være svært tilgængeligt stof, <strong>og</strong><br />
d<strong>er</strong>for <strong>er</strong> den am<strong>er</strong>ikanske fot<strong>og</strong>raf<br />
Nan Goldin (f. 1953) et ganske<br />
godt <strong>og</strong> illustrativt trumfkort at<br />
have på hånden, hvis man skal<br />
forklare, <strong>hvad</strong> que<strong>er</strong> teori <strong>er</strong> <strong>og</strong><br />
kan være. Goldin synes nemlig at<br />
bedrive den form for kønsballade,<br />
som que<strong>er</strong> teoretik<strong>er</strong>en Judith<br />
Butl<strong>er</strong> eft<strong>er</strong>lys<strong>er</strong> i den indflydelsesrige<br />
<strong>og</strong> banebrydende udgivelse<br />
»Gend<strong>er</strong> Trouble«fra 1990.<br />
Sprængfyldt med kaos<br />
Goldin har siden 1970’<strong>er</strong>ne brugt<br />
kam<strong>er</strong>aet som en visuel dagb<strong>og</strong>,<br />
dvs. som en måde at dokument<strong>er</strong>e<br />
sin egen <strong>og</strong> sine venn<strong>er</strong>s tilværelse.<br />
I Goldins billed<strong>er</strong> tilbydes vi<br />
således et tilsyneladende uforstyrret<br />
indblik i et hårdt <strong>og</strong> eksp<strong>er</strong>iment<strong>er</strong>ende<br />
miljø befolket af marginaleksistens<strong>er</strong>.<br />
De mennesk<strong>er</strong>, vi<br />
mød<strong>er</strong>, lev<strong>er</strong> alle en tilværelse på<br />
kanten af sociale norm<strong>er</strong> <strong>og</strong> konvention<strong>er</strong>,<br />
<strong>og</strong> de pass<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> uproblematisk<br />
ind i de restriktion<strong>er</strong> for<br />
køn <strong>og</strong> seksualitet, som foreskrives<br />
af vores het<strong>er</strong>onormative kultur.<br />
Het<strong>er</strong>onormativiteten <strong>er</strong> ifølge<br />
que<strong>er</strong> teorien <strong>det</strong> sæt af norm<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> styr<strong>er</strong> definition<strong>er</strong>ne af <strong>det</strong><br />
socialt accept<strong>er</strong>ede inden for en<br />
oppositionel <strong>og</strong> binær kønsl<strong>og</strong>ik,<br />
(stand in)<br />
hvor d<strong>er</strong> <strong>ikke</strong> <strong>er</strong> ord for <strong>det</strong>, d<strong>er</strong><br />
plac<strong>er</strong><strong>er</strong> sig uden for ell<strong>er</strong> på tværs<br />
af disse kategori<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong> således<br />
indiskutabelt, at ethv<strong>er</strong>t individ <strong>er</strong><br />
mand ell<strong>er</strong> kvinde, <strong>og</strong> alt eft<strong>er</strong> hvilket<br />
køn man <strong>er</strong>, har man en tilsvarende<br />
maskulin ell<strong>er</strong> feminin fremtoning<br />
<strong>og</strong> adfærd, som bestemm<strong>er</strong><br />
begæret, d<strong>er</strong> rettes mod <strong>det</strong> modsatte<br />
køn. Den binære kønsl<strong>og</strong>ik<br />
produc<strong>er</strong><strong>er</strong> forestillingen om subjektet<br />
som en enhed <strong>og</strong> opstill<strong>er</strong> en<br />
kausalrelation mellem kropstegnet,<br />
kønsidentiteten <strong>og</strong> begæret.<br />
Hvis man læs<strong>er</strong> Goldin med<br />
que<strong>er</strong> teoretiske brill<strong>er</strong>, kan man<br />
betragte hendes billed<strong>er</strong> som en<br />
bekræftelse af Butl<strong>er</strong>s dekonstru<strong>er</strong>ende<br />
tese om, at kønnet <strong>er</strong> en<br />
kæde af p<strong>er</strong>formative cit<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>.<br />
Billed<strong>er</strong>ne antyd<strong>er</strong> nemlig ofte<br />
både <strong>det</strong> ubestemmelige <strong>og</strong> ustabile<br />
i enhv<strong>er</strong> kønnet ell<strong>er</strong> seksuel<br />
fortsættes næste side<br />
Nan Goldin: »Cody at h<strong>er</strong> mirror« (NYC 1991)<br />
NR. 4 DECEMBER 2003 43