You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hvad <strong>er</strong> que<strong>er</strong> teori<br />
— <strong>og</strong> <strong>hvad</strong> <strong>er</strong> <strong>det</strong> <strong>ikke</strong>?<br />
Af Liv M<strong>er</strong>tz <strong>og</strong> Henrik Varmark<br />
T<strong>er</strong>men que<strong>er</strong> theory blev første<br />
gang anvendt ved en akademisk<br />
konf<strong>er</strong>ence i New York i 1990. På<br />
am<strong>er</strong>ikansk har glosen que<strong>er</strong> tidlig<strong>er</strong>e<br />
været brugt som en nedsættende<br />
betegnelse for primært<br />
mandlige homoseksuelle, men<br />
m<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>elt betyd<strong>er</strong> or<strong>det</strong> <strong>og</strong>så<br />
’sær’, ’afvigende’ <strong>og</strong> ’skæv’. Teorien<br />
var groft skits<strong>er</strong>et produktet<br />
af en fusion mellem seksualitets<strong>og</strong><br />
kønsstudi<strong>er</strong>, men helheden<br />
blev m<strong>er</strong>e end blot summen af de<br />
to hovedbestanddele. Indtil da<br />
havde seksualitetsstudi<strong>er</strong> nemlig<br />
nærmest været ensbetydende<br />
med historisk dokumentation af<br />
bøss<strong>er</strong> <strong>og</strong> lesbiskes levede liv.<br />
’Bøsse’ <strong>og</strong> ’lesbisk’ blev de historiske<br />
aktør<strong>er</strong> defin<strong>er</strong>et som, hvis<br />
de forelskede sig i, blev tiltrukket<br />
af <strong>og</strong>/ell<strong>er</strong> dyrkede sex med p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><br />
af samme biol<strong>og</strong>iske køn.<br />
Que<strong>er</strong> teorien rettede d<strong>er</strong>imod<br />
kikk<strong>er</strong>ten (<strong>og</strong> kanonen) mod normativiteten.<br />
Både mod den het<strong>er</strong>onormativitet,<br />
som både lovgivningsmæssigt<br />
<strong>og</strong> kulturelt privileg<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
het<strong>er</strong>oseksuelle mon<strong>og</strong>ame<br />
parforhold, men <strong>og</strong>så mod den<br />
normative homoseksuelle essenstænkning,<br />
d<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> i, at den<br />
homoseksuelle bliv<strong>er</strong> italesat som<br />
en særlig mennesketype, d<strong>er</strong> afvig<strong>er</strong><br />
fra fl<strong>er</strong>tallet, <strong>og</strong> som har krav<br />
på beskyttelse i kraft af sin status<br />
som mindretal. Som tænkemåde,<br />
analytisk redskab <strong>og</strong> aktivismeform<br />
promov<strong>er</strong><strong>er</strong> que<strong>er</strong> teorien en<br />
ganske and<strong>er</strong>ledes strategi, fordi<br />
den adskill<strong>er</strong> sig radikalt fra de<br />
forudgående bestræbels<strong>er</strong> på at<br />
synliggøre seksuelle minoritet<strong>er</strong>.<br />
Gloria goes to gay pride<br />
I et litt<strong>er</strong>ært p<strong>er</strong>spektiv handl<strong>er</strong><br />
den que<strong>er</strong> læseform d<strong>er</strong>for hv<strong>er</strong>ken<br />
om at diskut<strong>er</strong>e homo-klassik<strong>er</strong>e<br />
ell<strong>er</strong> — i et forsøg på at gen-<br />
oplive bi<strong>og</strong>rafismen — at udpege<br />
homoseksuelle forfatt<strong>er</strong>e fra en<br />
nær ell<strong>er</strong> fj<strong>er</strong>n fortid. Det var i<br />
høj grad projektet i den homoseksuelle<br />
litt<strong>er</strong>aturhistorie, som gik<br />
ud på at fremskrive en positiv<br />
identitetshistorie for sin subkultur.<br />
Denne litt<strong>er</strong>aturhistorie t<strong>og</strong><br />
for alvor fart i USA fra 1980’<strong>er</strong>ne<br />
<strong>og</strong> voks<strong>er</strong> sig stadig større. I am<strong>er</strong>ikanske<br />
b<strong>og</strong>handl<strong>er</strong> find<strong>er</strong> man<br />
digre værk<strong>er</strong> med titl<strong>er</strong> som »A<br />
History of Gay Lit<strong>er</strong>ature« ell<strong>er</strong><br />
»The Gay & Lesbian Lit<strong>er</strong>ary<br />
H<strong>er</strong>itage«, hvor man kan slå op<br />
und<strong>er</strong> alt fra Hom<strong>er</strong> <strong>og</strong> Oscar<br />
Wilde til Patricia Highsmith <strong>og</strong><br />
Children’s Lit<strong>er</strong>ature (for opklaringens<br />
skyld handl<strong>er</strong> <strong>det</strong>te opslag<br />
om bøg<strong>er</strong> til børn af bøss<strong>er</strong> <strong>og</strong> lesbiske,<br />
f.eks. <strong>og</strong> hhv. »Gloria goes<br />
to gay pride« <strong>og</strong> klassik<strong>er</strong>en<br />
»Heath<strong>er</strong> has two mummies«).<br />
Man skal have n<strong>og</strong>et at identific<strong>er</strong>e<br />
sig med for at genkende sig<br />
selv.<br />
Det nye, que<strong>er</strong> p<strong>er</strong>spektiv skal<br />
i ste<strong>det</strong>, med que<strong>er</strong> litt<strong>er</strong>aten Dag<br />
Heedes ord, tjene til at mærkværdiggøre<br />
<strong>det</strong> selvfølgelige (i<br />
Heedes tilfælde den litt<strong>er</strong>ære<br />
kanon). Med <strong>det</strong> mærkværdiggørende<br />
p<strong>er</strong>spektiv for øje handl<strong>er</strong><br />
mange bidrag i <strong>det</strong>te Stand In<br />
om at udpege, <strong>ikke</strong> folks køn<br />
ell<strong>er</strong> seksualitet, men netop de<br />
sted<strong>er</strong> i kunsten <strong>og</strong> livet, hvor d<strong>er</strong><br />
h<strong>er</strong>sk<strong>er</strong> en usikk<strong>er</strong>hed om disse<br />
problematiske <strong>og</strong> forældede, normative<br />
begreb<strong>er</strong>. Til sammenligning<br />
kan que<strong>er</strong> øjne <strong>og</strong>så se<br />
and<strong>er</strong>ledes på børnelitt<strong>er</strong>aturen:<br />
<strong>det</strong> svenske tidsskrift BLM har<br />
netop skrevet om <strong>det</strong> que<strong>er</strong> ell<strong>er</strong><br />
mærkværdiggørende ved figur<strong>er</strong><br />
som Pippi Langstrømpe, Pet<strong>er</strong><br />
Plys <strong>og</strong> Harry Pott<strong>er</strong>.<br />
Køn <strong>er</strong> n<strong>og</strong>et man gør<br />
Også inden for kønsforskningen<br />
skiftede fokus i stigende grad fra<br />
køn som n<strong>og</strong>et, man har, til<br />
n<strong>og</strong>et, man gør. Og h<strong>er</strong> gled synliggørelsesprojektet<br />
<strong>og</strong>så m<strong>er</strong>e <strong>og</strong><br />
m<strong>er</strong>e i baggrunden: Nu handlede<br />
<strong>det</strong> <strong>ikke</strong> læng<strong>er</strong>e om f.eks. at<br />
bevise, at kvind<strong>er</strong> <strong>og</strong>så havde<br />
spillet en rolle i historien. I ste<strong>det</strong><br />
blev d<strong>er</strong> teoretis<strong>er</strong>et ov<strong>er</strong> køn<br />
som et relationelt <strong>og</strong> struktur<strong>er</strong>ende<br />
princip.<br />
D<strong>er</strong>med blev <strong>det</strong> muligt at problematis<strong>er</strong>e<br />
kategori<strong>er</strong>ne ’mand’<br />
<strong>og</strong> ’kvinde’ <strong>og</strong> påvise, at disse var<br />
historis<strong>er</strong>bare <strong>og</strong> forand<strong>er</strong>lige<br />
størrels<strong>er</strong>. Med den nye optik<br />
kunne forsk<strong>er</strong>e udsætte ‘<strong>det</strong><br />
mandlige’ <strong>og</strong> ‘<strong>det</strong> kvindelige’ for<br />
samme mærkværdiggørende greb,<br />
som de seksuelle identitetskategori<strong>er</strong><br />
oprindeligt blev und<strong>er</strong>kastet.<br />
Fusionen af køns- <strong>og</strong> seksualitetsforskning<br />
gjorde <strong>det</strong> endvid<strong>er</strong>e<br />
muligt at teoretis<strong>er</strong>e ov<strong>er</strong> de<br />
to markør<strong>er</strong>s plac<strong>er</strong>ing i et større<br />
regul<strong>er</strong>ende system, som den<br />
am<strong>er</strong>ikanske filosof Judith Butl<strong>er</strong><br />
har kaldt ‘den het<strong>er</strong>oseksuelle<br />
matrix’. Uden for sådan én <strong>er</strong> d<strong>er</strong>,<br />
som man ved fra filmens v<strong>er</strong>den,<br />
en anden v<strong>er</strong>densorden på færde,<br />
<strong>og</strong> Butl<strong>er</strong> vend<strong>er</strong> vi — <strong>og</strong> mange<br />
andre skribent<strong>er</strong> h<strong>er</strong> i Stand In —<br />
snart tilbage til.<br />
Siden Freud har køn <strong>og</strong> seksuel<br />
orient<strong>er</strong>ing for mange stået<br />
som de all<strong>er</strong>mest centrale ken<strong>det</strong>egn<br />
ved mennesk<strong>er</strong>s p<strong>er</strong>sonlighed.<br />
Freuds repressionshypotese,<br />
som netop forudsatte seksualiteten<br />
som en iboende kraft, fik en<br />
renæssance i 1960’<strong>er</strong>ne i kraft af<br />
den seksuelle revolution.<br />
Seksualiteten skulle nu slippes<br />
løs af sit (borg<strong>er</strong>lige) fængsel.<br />
Forståeligt nok indgød<br />
1960’<strong>er</strong>nes seksualpolitiske klima<br />
d<strong>er</strong>for <strong>og</strong>så til frigørelsesbestræbels<strong>er</strong>,<br />
d<strong>er</strong> t<strong>og</strong> udgangspunkt<br />
i seksualiteten som en indre<br />
k<strong>er</strong>ne, d<strong>er</strong> skulle befries. Dette<br />
udgangspunkt levede den homo-<br />
fortsættes på næste side<br />
NR. 4 DECEMBER 2003 31<br />
Tillæg til nr. 4 decemb<strong>er</strong> 2003