Mulighedskatalog Qaqortoq_Del 2_v7
Mulighedskatalog Qaqortog, del 2, 2022. Frivilligt Byudviklingsprojekt
Mulighedskatalog Qaqortog, del 2, 2022. Frivilligt Byudviklingsprojekt
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
2 DEL 2:
STEDSANALYSE
(2/2)
Hvad er de mere præcise forhold for de udvalgte emner?
Hvordan hænger de forskellige potentialer, udfordringer og ressourcer sammen?
Hvilke forhold er det vigtigst at beskytte og at udvikle?
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
INDHOLD
2 Del 2: Stedsanalyse (2/2)......................................................................................................... 2-1
2.1 Snapshot Sommer 2022 .................................................................................................... 2-4
2.2 Introduktion til Del 2 .........................................................................................................2-5
2.3 Fokus: Institutioner for børn og unge ............................................................................... 2-9
2.3.1 Folkeskolen ............................................................................................................... 2-10
2.3.2 GUX ........................................................................................................................... 2-12
2.3.3 Sulisartut Højskoliat ................................................................................................. 2-14
2.3.4 Ungdomsklubben ...................................................................................................... 2-16
2.3.5 Qajaq-klubben ........................................................................................................... 2-18
2.4 Fokus: Skønhed i det offentlige rum ............................................................................... 2-20
2.4.1 Arkitektur .................................................................................................................. 2-21
2.4.2 Fodgængervilkår ...................................................................................................... 2-23
2.4.3 Bænke ....................................................................................................................... 2-29
2.4.4 Sanering ................................................................................................................... 2-33
2.5 Fokus: Udvalgte foregående og pågående projekter ....................................................... 2-35
2.5.1 Tissaluttoq (Springvandet) ...................................................................................... 2-36
2.5.2 Klatrevæggen ............................................................................................................ 2-37
2.5.3 Vandkulturhuset ...................................................................................................... 2-40
2.5.4 Lufthavnen ............................................................................................................... 2-42
2.5.5 Sammenligning af de fire projekter ......................................................................... 2-43
2.6 Analyse ............................................................................................................................ 2-44
2.6.1 Cold open .................................................................................................................. 2-47
2.6.2 Kriterier ..................................................................................................................... 2-55
2.7 Delkonklusion/Recap ...................................................................................................... 2-56
2.8 Bilag til Del 2 .................................................................................................................... 2-57
2.8.1 Liste af kriterier ........................................................................................................ 2-57
2.8.2 Prompts .................................................................................................................... 2-58
2.8.3 Fokus – Kredsretten ................................................................................................ 2-60
2.8.4 Interviews ................................................................................................................. 2-64
2.8.4.1 Metode til interviews ............................................................................................ 2-64
2.8.4.2 Interview – Nikolaj Lønstrup (Ungdomsklubben) .............................................. 2-65
2.8.4.3 Interview - Minik Schmidt (Kirken, lokaludvalget) ............................................. 2-66
2.8.4.4 Interview - Naja Motzfeldt .................................................................................... 2-67
2.8.4.5 Interview - Lena Pedersen.................................................................................... 2-69
2-2
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.4.6 Interview - Stinus Silassen (GUX) ....................................................................... 2-70
2.8.4.7 Interview - Pilutannguaq Løvstrøm Hammeken (Kulturforvaltning) .................. 2-72
2.8.4.8 Interview - Eigil-Kielsen Davidsen (Sulisartut Højskoliat) .................................. 2-73
2.8.4.9 Interview - Lasse Gustavsen (tidl. Kulturforvaltning, Rock House) ..................... 2-74
2.8.4.10 Interview - Karin Hansen (Folkeskolen) ........................................................... 2-75
2.8.4.11 Interview – Qajaq-klubben ................................................................................ 2-77
2.8.4.12 Interview - Rainer Permien .............................................................................. 2-78
2.8.4.13 Aka Høegh og Ivars Silis ................................................................................... 2-80
2.8.5 Noter fra del 2 (overvejelser om del 2-4) ................................................................. 2-82
2-3
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.1 SNAPSHOT SOMMER 2022
De første planlagte cruiseskibe aflyses og udskydes på grund af is. Kommunen reagerer på hærværk
ved at indlede en parnerskabsaftale med politiet. Future Greenland afholdes 17.-18. maj i Nuuk,
hvor borgmester Stine Egede svarede på spørgsmålet ”Hvad ville i tilbyde en investor med 500
mio. til rådighed?” at investeringer i luft-, vej- og havne-infrastruktur var af største interesse. Ugen
efter afholdes lufthavnsdialogmøde 2.0, som målrettes byens erhvervsliv. Der er ikke blevet udgivet
nogen referater af mødet. 31. maj ophører de foreningsbaserede sportsaktiviteter i hallen, og den
sovende sommerperiode hvor kommunen ikke prioriterer at betale foreningernes leje af hallen
begynder. En betydelig andel af byens indbyggere bruger meget af sommerens fritid væk fra byen,
og tager enten på ferie i udlandet, i det øvrige af landet og besøge venner og familie, eller ud og
nyde naturen i det øvrige af Kujalleq med overnatning hytte, i telt eller på båd.
Starten af juni markeres med en fest, da Karl Lynge, den kendte harmonikamusiker og underviser
på højskolen, fejrer 80 års fødselsdag i Katersortarfik, byens historiske forsamlingshus fra 1937, til
dans og musik hele aftenen. Lufthavnsbyggeriet når en milepæl d. 9. juni, hvor de canadiske
maskiner kører i land til en stemning af spændt begejstring. 21. Juni fejres nationaldag til musik på
torvet, og musik i hallen hele aftenen – Simon Lynge laver en sidste optræden før sin afrejse, og
Silamiut lukker festen for et talstærkt publikum. Første cruiseskib anløber d. 26. juni, og bliver
dermed det første cruiseskib i Qaqortoq i tre år; det første cruiseskib efter Covid.
Første weekend i juli afholdes fåreholdergeneralforsamling og musikfestival Narsap Ilua, men
afkortes med en dag på grund af overlap med årets konfirmationer. Samme weekend er der
masseskyderi i Fields i København. Resten af sommeren er en af de største historier i de danske
medier at drikkevandet i flere dele af landet er forurenet PFAS. I mellemtiden er der en anden body
of water som modtager opmærksomhed i Qaqortoq: Springvandet har fødselsdag, og fejres fredag
d. 29. juli. Weekenden fortsætter med live musik i Rock House både fredag og lørdag aften, og
weekenden efter spiller Miké Thomsen i byen for første gang siden han rejste i foråret.
3. august er Inugssuk og Sissami ramt af hærværk, og den mest populære kommentar er at ”Dette
er et råb om hjælp, de har brug for professionel hjælp”. Midt august starter det nye skoleår for
diverse uddannelser i byen, og sportsaktiviteterne i hallen genoptages efter deres sommer-hiatus.
Byen er fuldtallig igen.
Figur 2-1 t.v: Torvet på nationaldagen. t.h: Silamiut i timersortarfik senere om aftenen. Fotos: Gert Hansen
2-4
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.2 INTRODUKTION TIL DEL 2
Stedsanalysen blev indledt i Del 1, hvor der blev lavet en overfladisk beskrivelse af eksisterende og
historiske forhold. Stedsanalysen fortsættes her i Del 2, hvor der laves en mere dybdegående
beskrivelse af udvalgte emner indenfor eksisterende og historiske forhold.
Del 1
Fase: Åben
videnssøgning
Produkt:
Stedsanalyse
1/2
Del 2
Fase: Fokuseret
videnssøgning
Produkt:
Stedsanalyse
2/2
Del 3
Fase: Åben
løsningssøgning
Produkt:
Mulighedskatalog
1/2
Del 4
Fase: Fokuseret
løsningssøgning
Produkt:
Mulighedskatalog
2/2
Det endelige produkt af Del 2 er et bud på de vigtigste værdier, potentialer og udfordringer i byen.
De bruges både som prompt til at brainstorme løsninger i Del 3, samt til at udgøre kriterierne til
multikriterievurdering af løsningerne i Del 4. Det kan visualiseres som følger:
Værdier
Udfordringer
Potentialer
Prompt &
Kriterier til multikriterievurdering
Kriterierne udvælges ud fra en analyse af samtlige af de værdier, potentialer og udfordringer, som
er blevet samlet under stedsanalysen. Derfor er Del 2 struktureret som følger:
Udvalgte emner
i fokus
(Dataindsamling
fortsat fra Del 1)
Analyse
Samlede kriterier,
Prompt
til løsninger i Del 3
(Delkonklusion)
Læsere som allerede har læst version 1 af Del 1 bør være opmærksomme på at Del 2 publiceres
sammen med en revideret version af Del 1.
2-5
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Udvalgte emner i Fokus
I slutningen af Del 1 blev der foreslået en række emner at undersøge og beskrive nærmere i Del 2.
Listen er blevet samlet og udvidet i omfang som følger:
Institutioner
for børn og unge
Gastronomi
Skønhed i
det offentlige rum
Foregående og
pågående
projekter
Folkeskolen Spiseoplevelser Arkitektur Springvand
GUX
Hverdagsmadkultur
Sanering
Klatrevæg
Sulisartut Højskoliat
Stier og bænke Vandkulturhus
Ungdomsklubben Startups Lufthavn
Qajaq-klubben
Allorfik
Afgrænsning
Der er lavet en vis afgrænsning, både i omfang (bredde) og i detaljegrad (dybde), for at undgå at
kataloget bliver uendelig langt, og tager uendelig lang tid at skrive. De emner som er fravalgt, og
som dermed ligger udenfor scope af det øvrige af dette mulighedskatalog, er:
• Nærmere forhold for uoptimerede centrale bygninger – Det kan undersøges nærmere i del
4, hvis det er relevant.
• Boliger – fravalgt for prioritering af tid og for læser-retention. Det vurderes at risikoen for
spildt potentiale ved at udelade emnet er lille, da der er veletablerede institutioner som
arbejder med området. Emnet er desuden lovmæssigt og økonomisk tungt, og det er
sandsynligt at eventuelle løsninger er lang tid om at udvikle, implementere, og se resultater
af. Der synes desuden ikke at være nogen akutte bolig-problemer i byen, og der er
boligbyggeri i gang. Derfor udsættes emnet til et evt. senere mulighedskatalog. 1
• Erhvervsfiskeri – Fravalgt for prioritering af tid. Det vurderes at risikoen for spildt
potentiale er lille, da der er en veletableret kultur og veletablerede institutioner som
arbejder med erhvervsfiskeri.
• Øvrigt erhverv, derunder turismeudvikling – Fravalgt fordi erhvervet selv, GE og ISG
allerede arbejder med ervhervsudvikling, og det derfor er sandsynligt at de fleste ”frugter er
plukket”. ISG beskriver desuden i deres årsrappoerter at nogen af byens andre forhold er
begrænsende for erhvervsudviklingen. Dette projekt kan derfor følge ISG’s anbefaling ved
at kigge væk fra erhverv.
• Sundhedsvæsnet – Et vigtigt men tungt område, som allerede har veletablerede
institutioner dedikeret til området.
• Øvrige uddannelser – Der er som nævnt i Del 1 flere forskellige uddannelser i Qaqortoq og
omegn (f.eks. Inuili i Narsaq) men for at begrænse projektets omfang, fokuseres der kun på
folkeskolen, GUX og højskolen her.
• Gastronomi, Allorfik, musik-miljøet – Har forsøgt at etablere kontakt, men har været
uheldig med timing i en længere periode, så for at kunne holde fast i deadline er disse
emner udeladt; de bliver måske tilføjet i en senere fase af projektet.
Til dataindsamling under denne del er der blandt andet blevet foretaget 11 interviews, som kan
læses i deres fulde længde i bilag.
1 …men der var problemer. Boliger og bygninger til pasningsinstitutioner er blevet rangeret som et af de mest
akut relevante emner for byens videre udvikling; læs videre for at lære mere.
2-6
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Metode til dataindsamling
I denne del, ulig sidste del, er der lavet interviews, både med borgere og nøglepersoner for de
forskellige emner. Flere af emnerne er udenfor mit fagområde som ingeniør og byplanlægger, og
nogen af emnerne er meget komplekse. Folkeskolen, eller uddannelsessystemet generelt, er et
eksempel på et komplekst emne, et såkaldt wicked system. For personer som ikke er fagfolk
indenfor et komplekst emne, kan problemerne i systemet virke cykliske. I en debat som er drevet af
ikke-fagfolk omtales komplekse systemer ofte som cykliske:
”Hvad er problemet? Hvilket led skal vi fixe for at bryde cyklussen?”
Det kan illustreres med en normal retorik omkring f.eks. folkeskolen:
Dårligt ry
Afledte
problemer
Ressource
stærke
aktører
flytter
Niveauet
falder
Niveauet
udfordres
Men denne cykliske reduktion er absurd, da der er mange flere faktorer, som alle skal være opfyldt
til enhver tid. Et udpluk af faktorer er:
Godt ry
Opbakning
fra
forældre
Gode
lærere
God
ledelse/
arbejdsklima
Velforberedte
elever
God
folkeskole
Gode
materialer
Gode
forhold
2-7
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
De forskellige faktorer kan uddybes med så mange forgreninger at grafen begynder at ligne en
massiv trækrone. Hvad værre er, kan der også tegnes så mange effekt-tråde, at papiret bliver sort,
og informationen effektivt er 0 igen. Dette betyder at systemet i praksis virker som en blackbox:
Tiltag
B
Tiltag
A
Effekt
A
Tiltag
C
?
Effekt
B
Tiltag
D
Effekt
C
Figur 2-2 Hvordan skal man regne ud hvilke tiltag har haft hvilke effekter, når mange ting virker sammen?
I dette tilfælde må man opgive at tænke på ét problem eller én løsning, og i stedet have mange
faktorer i sinde. Dette perspektiv-skift kan understøttes med det retoriske trick:
Der findes ikke wicked problemer, kun wicked muligheder!
Derfor har jeg ikke forsøgt at analysere institutionerne udenfor mit fagområde, f.eks. folkeskolen,
og den er på ingen måder undersøgt i dybden i dette projekt.
I stedet læner de mere komplekser emner i projektet sig op ad ekspertisen fra relevante
fagpersoner. Det gennemgående spørgsmål har været:
”Hvad har din institution brug for, for at kunne gøre det den gør bedre?”
Når svaret ligger udenfor institutionen selv, er der mulighed for at medvirken i mulighedskataloget
kan bidrage til at møde behovet.
2-8
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.3 FOKUS: INSTITUTIONER FOR BØRN OG UNGE
Institutioner for børn og unge blev vurderet i Del 1 til at være et særligt interessant emne, fordi
Qaqortoq er en uddannelsesby, men det er alment kendt at folkeskolen har et så dårligt rygte at
mange familier vælger at flytte væk fra Qaqortoq og til Nuuk eller Danmark af denne grund alene.
Dette leder til et systematisk dræn, som sætter et loft på gennemsnitsancienniteten og hiver
dermed bunden ud af lokal videns- og netværksopbygning.
Børn- og unge-området er desuden et bredt område, som mange er interesserede i og hvor der er
en bred vifte af parametre som påvirker trivslen, så der er en chance for at det er præcis den type
emne der kan indgå konstruktivt i et dokumentations- og dialog-stykke, som Mulighedskataloget.
Figur 2-3 Qaqortoq er speciel ved at have et gammelt og centralt område kun med uddannelser og kollegier
(til venstre i billedet: folkeskolen, GUX, biblioteket, ungdomsskolen og kollegierne bagerst mod søen).
Området grænser op til byens charmerende bycentrum, og de to områder er adskilt af floden som løber gennem byen.
Dette, sammen med byens rige kulturliv ift. dens størrelse, er en god start for en attraktiv studieby.
2-9
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.3.1 Folkeskolen
Folkeskolen, Tasersuup Atuartia (”Storesøen skole”) ligger centralt, i mellem elven og GUX.
Citaterne i afsnittet er fra viceinspektør Karin Hansen.
Figur 2-4 Tasersuup Atuarfia. Foto fra kommunens hjemmeside
Generelt
Skolen er en af landets største skoler, og havde sidste år en elever nok til 47 lærere og 4 vikarer.
Mange børn går i skole om morgenen, nogen cykler, og nogen bliver kørt. Udviklingen har i flere år
været at et stigende antal bliver kørt. Der er flere bygninger som samles om en skolegård med
legeplads. Der er en midlertidig ordning for at lokaler i kælderen bliver brugt til børnepasning pga.
skimmelsvamp-sanering på børnehaven.
Ny ledelse overfor stædige udfordringer
I 2021 anerkendte daværende formand for skole, daginstitutions- og innovationsudvalget, Bibi
Kielsen, en række udfordringer i skolerne i Kujalleq. Dette sætter konteksten for skolens
nuværende ledelse. Skolens inspektør har været ansat siden oktober sidste år, og viceinspektøren
har været ansat i to år. Sammen har de erfaring med både undervisning og ledelse i Narsaq,
Sisimiut og Ilulissat. Skolen har længe haft et dårligt ry, og især har den forrige ledelse været under
meget kritik. Den siddende ledelse nævner samarbejde og arbejdsmiljø som en af de udfordringer,
de har haft fokus på at løfte så hurtigt som muligt: ”Vi har især været optagede af at gøre
samarbejdet og kommunikationen mellem de forskellige ansatte bedre. Vi har for eksempel set at
det gav en ærgerlig dynamik at skolen havde mange små lærerværelser, hvor de forskellige
lærerværelser begyndte at have mindre fællesskabsfølelse med det øvrige af skolen. Derfor har vi
samlet alle lærerværelserne til ét lærerværelse, for at bakke op om en fællesskabskultur, både i
pauserne og indenfor arbejdstid. Arbejdsklimaet er så vigtigt. Vi er så glade for at det ligner at
det har virket allerede, for her til sommer har vi kun haft én lærer som sagde op, og det var fordi
vedkommendes kæreste ville til Danmark. Ellers har det længe været normen at der var 4, 6 eller
8 lærere som sagde op i sommerferien. Det ser vi som en stor succes.”
Flaskehalse udenfor skolen
Men det er ikke alle udfordringer som ledelsen kan løse alene. Karin anerkender at en
velfungerende folkeskole hviler på et komplekst system af faktorer, også faktorer som ligger
udenfor skolen selv. ”Hvis jeg skulle nævne en akut flaskehals lige nu er det nok garanteret
2-10
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
dagpleje for de lærere, som selv har børn som skal passes. Jeg tror det får dem til helt kategorisk
til at vælge Qaqortoq fra, og det er ærgerligt, for jeg tror det kunne have mange positive effekter
at få unge lærere ind. Vi kan tydeligt se vi får flest jobansøgninger fra ældre lærere.”
Et ideal om lærere i forskellige aldre
Karin uddyber hvorfor det er positivt at modtage ansøgninger også fra yngre lærere: ”Jeg tror at en
af mange fordele ved yngre lærere er at eleverne er mere tilbøjelige til at støde på yngre lærere
ude rundt omkring i byen. Ældre har det med at blive mere stillesiddende, og ikke gøre så meget
brug af byens muligheder. Men unge mennesker, i 20’erne og 30’erne, de laver jo ofte alt muligt,
og hvis de unge kan se deres lærere gøre det, så kan forholdet og undervisningen og
kompetenceopbygningen gå op i en højere enhed. Det kan også få de unge til at sige ”okay, så vil
jeg også gå til håndbold” eller hvad det er. Lærere er potentielle forbilleder. Det er en spildt
mulighed hvis de ”bare” bliver set som kedelige lærere.”
Et ideal om højere gennemsnitsanciennitet
Hvis dagplejen er flaskehals for at rekruttere unge lærere, så er boliger måske flaskehals for at løfte
gennemsnitsancienniteten: ”Den næststørste udfordring lige nu er nok også at der mangler
attraktive boliger. Jeg tror at som de er nu, så er der mange der tolererer at bo i dem i et par år
max, men så rejser de videre, for så kan de få betalt deres flytning. Det er jo så billigt. Så kan
man flytte efter hvor der er mest spændende, frem for hvor man har lyst til at bo i mange år.”
Mulig win-win ved aftenskolehold som appellerer til unge
Skolen har som mange andre bygninger haft problemer med hærværk, som sker ”Der hvor der ikke
er noget at lave, og på de tidspunkter hvor der ikke er nogen. Det er en anden grund til at jeg tror
aftenskole kunne være godt; så kan de unge komme og se at her er nogen, og så kan det være at
de vælger at komme ind i stedet for at smadre vinduer.” Aftenskolen appellerer primært til
voksne, og foregår på GUX. Men Karin er positiv for at bruge folkeskolens lokaler, og at appellere
til unge: ”Jeg tror at ungdomsklubben er rigtig gode til at engagere unge til og med 7. klasse, men
den kan ikke rigtig nå dem fra 8. klasse og op. Det er måske heller ikke idealet at de skal gå i
ungdomsklub. Når børn er så store – det kan jeg da huske fra min egen ungdom – så er det sjovt
at melde sig til aftenskolehold, der matcher ens interesser.”
Tilføjelser fra anonym lærer om IT-redskaber og gruppearbejde-faciliteter
En anonym lærer udtrykker to ønsker fra sin undervisning: ”Jeg har oplevet at klasselokalerne
bliver højlydte når eleverne laver opgaver. Nogen af eleverne som gerne vil have ro, kommer til
mig og spørger: ”Må jeg sætte mig ud på gangen og arbejde?” Men der er ikke særligt gode
møbler ude på gangene. Uanset larm i klassen tror jeg det er godt for deres koncentration at
kunne gå et andet sted hen og lave opgaver, når de har modtaget undervisning. Så kan de komme
ind i deres egen verden, og man kan komme rundt og give dem individuel opmærksomhed.”
Figur 2-5 Fælles-områderne er generelt meget tomme, og faciliterer ikke opgaveregning eller andre typer ophold.
2-11
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Vedkommende tilføjer: ”Desuden tror jeg et computerlokale ville gavne rigtig meget. De har
iPads, men hvis de bruger computere, kan de få erfaring med office-programmerne: word,
powerpoint, excel. Som det er nu, er der mange elever som først begynder at lære officeprogrammerne
i gymnasiet. Der er et kæmpe spring i deres computer-egenskaber, som nok
skyldes at det er forskelligt om eleverne har computere derhjemme. Det synes jeg er en skam. Da
jeg var ny, skulle de lave en præsentation, og så sagde jeg ”lad os bruge powerpoint!” og så
kiggede de på mig og jeg indså at de ikke ved hvad powerpoint er. De plejer bare at google
billeder, printe dem, og hænge dem på plancher. Jeg synes de skal kunne have mulighed for at
gøre dele – være kreative og sanselige med hænderne, og lege med funktionerne på computeren.”
2.3.2 GUX
GUX er gymnasiet for hele Kommune Kujalleq. Hovedbygningen fremstår som en af de mere
moderne bygninger i byen, og hovedbygningen er attraktivt placeret nær kollegier og midtby.
Citaterne i afsnittet er fra forstander Stinus Silassen.
Aulaen
Aulaen, det største og mest centrale rum i bygningen, får meget naturligt lys, og udgør et flot rum
at samles i. Det er en af byens mulige forsamlingssteder, og bliver brugt til borgermøder og
koncerter.
Figur 2-6 Dimittender i 2021. Foto: Susanne Heilmann
2-12
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Fagrum
Der er musikrum, som bliver brugt meget. Der er et IT-rum som ikke bliver brugt, men Stinus
Silassen fortæller at han tror det ville virke godt som studierum. Der er kreativt rum til maling.
Figur 2-7 Rummet og udsigten til kreative fag er måske ikke det mest inspirerende...
Manglende gruppearbejde
Der er flere muligheder for at sidde og lave gruppearbejde eller fordybe sig alene, men ingen af de
forskellige steder bliver brugt særligt meget. Der er en kultur for at gå fra skolen så snart sidste
undervisning stopper: ”Noget af det vi som ny ledelse på CAK fokusere på, er at skabe et mere
appellerende studiemiljø, som tilskynder til, at elever og personalet har lyst til at opholde sig på
skolen udenfor normal arbejdstid.” Stinus har flere forslag til områder som kunne forbedres, som
kan læses i interviewet i bilag.
Ingen kantine
GUX-bygningen har ikke egen kantine. Historisk har GUX haft en aftale med sømandshjemmet,
men sømandshjemmet findes ikke i byen længere. GUX har også en bygning med faciliteter som
potentielt kunne tages i brug til kantine, men bygningen ligger 800 m væk, hvilket er en af flere
udfordringer til at bruge den som kantine til frokost. Sinus fortæller: ”Da GUX-bygningen i sin
helhed blev bygget om og blev moderniseret fik vi at vide at ”siden I ikke har en kantine nu, så
har I jo ikke brug for en, så I får ikke en. […] Eleverne går til Pisiffik, og køber mad som ikke er
særlig sund. […] Når elever eller personale går til Pisiffik, samles de ikke om spisning på samme
måde som hvis der var et fælles spisested, så det er lidt en spildt mulighed. Spisning er jo en god
anledning til at samles.”
2-13
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.3.3 Sulisartut Højskoliat
Qaqortoq er hjem for en af Grønlands to højskoler. Sulisartut Højskoliat har fandtes siden 1977, og
ligger ved siden af timersortarfik, ved søen, og har flere tilknyttede dorms. Årgangen efteråret 2022
starter på 55 elever. Citaterne i afsnittet er fra forstander Eigil Kielsen Davidsen.
Formål
Højskolen har som andre højskoler ikke eksamener, men handler om den grundtvigske idé at lade
eleverne vokse som mennesker under fælles, kreative, stimulerende rammer, og således blive bedre
udrustet både til uddannelse og til livet. Mange af eleverne søger højskoleophold flere gange, enten
flere gange i Qaqortoq, eller først i Qaqortoq og så i Sisimiut, hvilket er en lille fiasko ift. målet at
det gerne allerede med ét ophold skal virke som et skridt mod videre uddannelse.
Aktiviteter
”Siden vi er en højskole, har vi ikke tavle-undervisning. Vi har workshops i stedet for, og så
bruger vi aktiviteter til at berige elevernes ophold. I stedet for at have noget vi kalder kulturfag,
har vi workshops med kunst, maleri, håndværk. Udeliv handler om at vandre langt, og orientere
sig, enten ved at bruge gps- eller kompas-navigation. Vi har også strik og syning. Musik er også
interaktivt: det er lige fra at lære at spille instrumenter, skrive sange, og optage den og lave
musikvideo til. Vi bruger kulturaften til at vise det, som højskoleeleverne har lavet gennem deres
forløb. Det er en af de positive aktiviteter at samles om. Vi har planer om at holde kulturaften
igen i november. Vi har også planer om at lave halloween-fest til oktober. Det har været meget
populært førhen.”
Figur 2-8 Bål, vinterbadning, musikopvisninger på torvet og på alderdomshjemmet, etablering af kikkert i fjeldet...
Højskoleopholdet er rigt på oplevelser. Foto: Højskolens facebookside
2-14
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-9 Fysisk nærvær. Foto: Højskolens facebookside
Eigil tilføjer: ”Eleverne, som har outdoor-fag, er seje. De vinterbader, og så laver de
cirkeltræning, som de selv designer, med dæk udenfor. De kan rigtig godt lide at træne ude. Der
er også noget træningsudstyr nede ved siden af kunstgræsbanen, men det er alt for let. Det er slet
ikke udfordrende nok for dem.”
Figur 2-10 De alt for lette fitnessredskaber ses til venstre i billedet.
De ville måske være velegnet til ældre, men der kommer ikke så mange ældre forbi her.
Bygninger
Bygningerne er en af udfordringerne for højskolen: ”B-794, B-795 og B-796 er ikke i brug og skal
rives ned, og så har vi søgt om at få en ny bygget som kollegiet oppe på Qummut. Vi har ikke selv
økonomien til det, så vi har ansøgt ved Selvstyret. De vil gerne overtage bygningerne og sørge for
bygningernes nedrivning og genetablering, hvis vi ansøger om at få noget af udgiften dækket ved
Villum eller Maersk, så det har vi gjort. Der har for nylig været fremskridt i sagen, så det bliver
måske snart. Bag dem er b-1230 og b-885. De er stadig i brug, men de er ikke tidssvarende, de er
fra en gang i 60’erne. [...] Vi har også soveværelser i hovedbygningen, som er mere tidssvarende.
Vi fik badeværelset, gulv i første etage, samt gulv og loft i stuen renoveret for nogen år siden på
grund af en vandskade som skete i sommerferien mens ingen var her. Men ydervæggene trænger
til at blive renoveret. Også skuret på bagsiden skal genetableres.”
2-15
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.3.4 Ungdomsklubben
Klubben er for unge ml. 8-21 år. Citaterne i afsnittet er fra Nikolaj Lønstrup, som er leder af
klubben. De forskellige aldersgrupper bruger klubben på forskellige tidspunkter:
Tid Hvem
9-13 4 - 10 klasse
13-17 4.-6. klasse
17-19 Lukket
19-23 6. klasse - 21 år
*Fredag & lørdag 19:00 til 24:00. Lukket søndag, undtagen når klubrådet holder frivilligt åbent.
Bygning
Bygningen er en samling af ældre, forbundne bygninger, og nogen af rummene har dårlig luft.
Kommunen har i år afsat 1 mio. kr. til at udarbejde et projekt til renovering/ombygning af klubben.
Figur 2-11 Klubben er en samling af ældre, forbundne bygninger
Klubben indeholder en række rum, der er dedikeret til forskellige aktiviteter:
Rum Status Aflåst? Note
Musik-øvelokale Funktionelt Åbent Musiklokalet er ikke kun for børn og unge men
også for alle i byen
Inersuaq (stort
multirum)
Kiosk Funktionelt Åbent
Kreativt rum Funktionelt Låst*
Sløjd/værksted Funktionelt Låst*
Film/hygge-rum Delvist funkt. Åbent Slappe af rum + Nyt film-rum
Funktionelt Åbent Har blå/hvide vægge og et lidt ”sterilt” udtryk,
som klubben gerne vil male i levende farver.
Indspilnings Funktionelt Låst
Studio
LAN/PC-rum Delvist funk. Låst Computerne er offline men kan bruges, næste
mål er at nå E Sport for hele kujalleqs klubber
Flere depoter Funktionelt Låst 1 depot er lavet om til 2 så der kunne laves
Studio rum
Kontor Funktionelt Låst
”Låste” rum låses op når de er i brug, således at børn/unge kun er der under opsyn.
2-16
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Fælles brug af musik-øvelokale
Dem som bruger musiklokalerne mødes også hver mandag. Nikolaj oplever at kulturen for at bruge
musiklokalerne er god, og at de generelt bliver behandlet med respekt. Musiklokalerne bliver
desuden udlånt i aftentimerne efter henvendelse (på tlf. 64 24 72), og også her oplever han at der er
en god kultur for at behandle lokalerne og instrumenterne godt.
Tidsplan
Anvendelsen af rummene sker i vist omfang efter en plan:
Tid Hvem man tir ons tor fre lør*
9-13 4 - 10 klasse
13-17 4.-6. klasse Kreativ
Klubrådsmøde
Musikmøde
Film Disko Personalemøde
Disko
Stoledans
Disko
Stoledans
17-19 Lukket
19-23 6. klasse -
21 år
Kreativ
Musikmøde
Klubrådsmøde
Film Disko Disko Disko
Som udgangspunkt er inersuaq (det store rum) altid i brug, her er tennis og energisk leg. Men
nogen gange bliver de trætte, og kommer og beder om historier. Nikolaj fortæller:
”De unge elsker gys og gyserhistorier. De vil hele tiden lære noget. De kommer og spørger, når de
er trætte imellem leg og musik, ”lad os hygge” og så det de helst vil høre, er qivittoq
(spøgelseshistorier).”
Arrangementer
Foruden de ugentlige aktiviteter, er der også aktiviteter på årsbasis. Flere af dem initieres af
klubrådet:
• Musik-arrangementer
• Udklædningskonkurrencer og spøgelsesrute til halloween.
Ledelse
Nikolaj har været klubleder siden januar. Han har forskellig relevant erfaring, blandt andet ved at
lave musik-camps i Nuuk og i Tasiilaq. Han er desuden aktiv musiker, hvilket kan mærkes i
hverdagen i klubben. Han siger blandt andet om sit virke: ”Noget af det jeg er særligt optaget af, er
at opdage og udvikle talenter.” Der bliver spillet meget musik på klubben, men der er også andre
kreative aktiviteter og fordybelse.
De har flest ufaglærte medarbejdere, og den sidste nye ansatte er socialhjælper.
2-17
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.3.5 Qajaq-klubben
Klubben har 426 likes, og ca. 30-40 aktive medlemmer. Der er 50 medlemmer, som har meldt sig
ind i år. Der er flere børn hvis forældre er støtte-medlemmer. I år var ca. 30 medlemmer fra
klubben med til GM i Ilulissat. Klubben er både for børn og voksne, men er især målrettet børn og
unge. Klubben har et aktivt fællesskab. Klubben har 40 års jubilæum om 2 år.
Da Abel og Sorpa flyttede fra Ilulissat til Qaqortoq i 2012, var der 13 medlemmer i klubben, og 10
som deltog i GM. Siden er antallet steget til 30-40 tilmeldinger om året. I 2019 var der 94
medlemmer. I det år foregik GM i Qaqortoq, hvor 44 medlemmer fra klubben deltog. Der var pause
under corona, og klubben kan godt mærke at viljen er lidt mindre end den var før.
Aktiviteter
Foruden qajaq-roning, er klubben aktiv ved f.eks:
- Qajaq-byggeri – ca. 3-4 personer kan bygge samtidig, og der er ofte andre som gerne vil
være i klubben samtidig bare for hyggens skyld.
- Pagaj-byggeri - Klubben låner Tasersuup Atuarfias sløjdlokaler til at lave pagajer. Når de
låner sløjd-lokalet skal de bære materialer fra klubben og tilbage igen, hvilket er lidt tungt.
Derfor har da ansøgt om at få en container umiddelbart udenfor skolen, så de ikke skal
bære det så langt.
- Indendørs reb-træning – Klubben låner skolens gymnastiksal til at lave reb-træning.
- Udendørs reb-træning – Klubben har fået sponsoreret et stativ til udendørs rebtræning,
men stativet er desværre ødelagt.
- Aktiviteter omkring klubhuset – Hvis det er godt vejr når klubben har været aktiv, er der
flere som svømmer i havnen og griller udenfor klubhuset.
- Aktiviteter for at samle penge – Klubben rejser penge på flere måder. De har samlet flere
penge ved at samle skrald for virksomheder i byen. Et år deltog de i en skraldeindsamling,
hvor der blev samlet 2 tons skrald i alt.
- Frivillighed til arrangementer – Klubben arbejder ved Lions Club arrangementer. Til
nationaldagen havde de bagt kage, som blev delt ud ved springvandet på torvet. De
arrangerer som udgangspunkt to koncerter i timersortarfik i løbet af efteråret.
Klubhuset er åbent alle dage. Efter sneen smelter om foråret, er klubben åben næsten hver dag
hvor vejret er godt.
Figur 2-12 Grill udenfor selvom det er regnvejr. Foto: Sorpa Jakobsen
2-18
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Klubhus
Qajaq-klubben er den eneste fritidsklub i byen med eget klubhus. Bygningen er fra 1945, og er i
dårlig stand:
• Regn drypper fra taget når det regnet,
• Taget hænger,
• Oliefyret gik i stykket til vinter (men er ordnet nu),
• Strømmen går når medlemmerne kommer til at tænde for mikroovn, elkedel og
kaffemaskine samtidig.
• Bygningen er ved at være for lille. Når klubben mødes for at forberede sig til at arrangere
efterårskoncert, mødes de i det gamle sømandshjem, for der er flere siddepladser.
Således føles bygningens stand som en begrænsende faktor for klubbens virke. Klubben har forsøgt
over flere gange at få et nyt klubhus, men vejledningen har ind til videre været ufrugtbar.
Figur 2-13 Gulvet er vådt fordi det har regnet gennem taget.
Flere kan ikke lide at være her længe ad gangen, fordi luften er dårlig
Figur 2-14 Borgmesteren ønsker qajaq-klubben tillykke efter deres præstationer til GM i Ilulissat
2-19
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.4 FOKUS: SKØNHED I DET OFFENTLIGE RUM
Skønhed i det offentlige rum kan virke som en ekstravagant interesse der optager dem som ikke
har noget rigtig værdifuldt at tage sig til, men det er vigtigt af flere grunde, for eksempel:
• Giver personer lyst til at være der - Æstetik i byrummet påvirker hvor mange spontane og
planlagte møder og ophold som sker i byrummet, hvilket har stor effekt på trivslen af dem
som bor der. For mange personer, især dem som ikke har familie i byen, kan oplevelserne i
det offentlige rum være forskellen mellem at føle sig hjemme eller føle sig fremmed i byen.
• Giver byen en følelse af identitet - Historisk arkitektur giver identitet, og anerkendes bredt
som vigtig at bevare, og kan bruges som inspiration til retningslinjer for fremtidigt byggeri.
Derfor er det beskrevet i det følgende. Underemnerne er arkitektur, fodgængervilkår, bænke, og
sanering (dvs. opbevaring i de åbne rum).
Figur 2-15 Arkitektur, fodgængervenlighed, bænke, for ikke at nævne kunst, kultur, fællesskab, trivsel...
Mange forskellige ting går op i en højere enhed på torvet på nationaldagen. Foto: Gert Hansen
Figur 2-16 "Prinsessen", en af de mest fotograferede veje i Grønland.
2-20
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.4.1 Arkitektur
Som nævnt i del 1, har Qaqortoq en attraktiv arkitektonisk profil. Arkitekturen er beskrevet f.eks.
”Julianes-Haab – Qaqortoqs bebyggelseshistorie 1775-1950”, og læsere henvises igen til Google
Street View for sammenligning. Arkitekturen i byen er opsummeret i følgende hovedtræk:
• Historiske bygninger - Der er mange historiske bygninger. Bymidten har flere fredede og
bevaringsværdige bygninger, og omkring bymidten er der en høj densitet af historisk
interessante selvbyggerhuse, som viser en speciel og velbevaret selvbyggerkultur.
• Historiske haver – Flere af de gamle boliger har også gamle haver, omkranset af stakitter
som når op til hofterne. Stakitterne tillader at forbipasserende kan nyde haverne og livet i
dem, såvel som at havernes brugere stadig kan holde øje med hvem der passerer forbi,
samtidig med at de føler haven som deres eget rum. Arkitekter omtaler dette som de
attraktive ”semi-private rum”, som har manglet fra nybyggeri under højmodernismen.
Figur 2-17 Man kan sidde næsten helt privat på terrassen foran dette hus
• Kunst og grønne områder i byen – Qaqortoq har flere arealer som er friholdt til natur,
deriblandt arealet omkring floden, som løber gennem midten af byen. Byen tilføres magi
med de mange stenskulpturer fra Sten og Menneske, som er spredt i byen.
Figur 2-18 For eksempel den tillokkende sten, de tre piger læner sig ad udenfor Kûnguaq
2-21
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
• Stimulerende fodgængeroplevelser – Arkitekturen spiller en stor rolle for at gøre
fodgængeroplevelsen positiv. Dette er beskrevet nærmere i næste underkapitel.
• Stagnerende bymidte – Bymidten er beskrevet i Del 1. Den virker godt i forhold til mange
andre grønlandske bymidter, men den bærer i stigende grad præg at passive facader og
anvendelser ift. bygningernes oprindelige udformning, hvilket leder til deaktivering:
o Sissami er blevet lukket af mod elven (Figur 2-19).
o Hudplejeproducenten Inuacare er mindre interaktiv end bageren, som lå der før.
o Jysk har et højt dagligt besøgstal, men facaden er delvist lukket ift. bygningens
o
oprindelige facade (Figur 2-19).
Den gamle politistation, som har været offentlig service og derved levede op til
delområdeplanen, er erstattet af det rådgivende ingeniørfirma Masanti, som dermed
er den eneste center-bygning hvis anvendelse er i direkte konflikt med lokalplanen.
o Over sommeren er den sorte bygning (umiddelbart bag springvandet i Figur 2-15)
overgået til kultur- fritids- og skoleforvaltningen, men det er ikke sikkert hvor længe
den bliver ved med at være der.
Figur 2-19 Sissami (venstre) og Jysk (højre) –
I dag lever de op til lokalplanens krav om centerformål, men facaderne er blevet mindre åbne.
2-22
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Cookie-cutter nybyggeri – Nogen af de nyeste prominente bygninger er f.eks. kredsretten og
punktboligerne på Qummut. Punktboligerne er ikke tilpasset byens arkitektoniske identitet, og
følger samme design som det samtidige byggeri i f.eks. Nuuk, og har en hård overgang mellem
privat og offentligt rum, hvilket er en af flere elementer som giver indtryk af at de er dårligt
gennemarbejdet. Kredsretten er tilsvarende lavet efter et design, som er så dårligt tilpasset byen, at
den opleves som ikke at være tilpasset overhovedet. Den er beskrevet nærmere i bilag (2.8.3).
Figur 2-20 t.v.: Kredsretten, indviet i 2017. t.h.: Hård grænse mellem privat og offentligt rum på Qummut.
2.4.2 Fodgængervilkår
Det er forklaret i Del 1 hvorfor fodgængertrafik er vigtigt: det er en naturlig måde at få motion, det
virker afstressende, og i en lille by er det en måde at møde kendte ansigter spontant i hverdagen.
Man kan starte med at spørge: er Qaqortoq fodgængervenlig eller ej?
Figur 2-21 Trappe mellem Aaninngivit og Augo Lyngesvej.
Skraldespanden kan ses på siden af trappen, og bænken er skjult bag det grønne. Foto: Gert Hansen
2-23
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Rejser til fods og i bil dominerer – Der er ingen tvivl om at rejser til fods og i bil udgør størstedelen
af alle rejser i byen. Taxa rangerer også højt, især til at transportere sig selv og varerne hjem fra
indkøbsture, eller til ture der er lidt for besværlige når der er nyfalden sne, som ikke er ryddet
endnu. Cykler, el-scootere og bussen er mindre anvendte alternativer.
Fodgængervilkår i forhold til Nuuk og København - Relativt til Nuuk eller København foregår en
stor del af bevægelserne til fods frem for i bil; de siger ”selvfølgelig er Qaqortoq fodgængervenligt.”
Fodgængervilkår i forhold til Narsaq og andre steder i Kujalleq – Personer fra Narsaq eller andre
steder i Kujalleq siger (ligeså selvfølgeligt som Københavnere og Nuumiuter) at ”selvfølgelig er
Qaqortoq ikke fodgængervenligt.” Der foregår flere rejser til fods I Narsaq og nok de fleste beboede
steder i Kujalleq, end i Qaqortoq. Også bakker/trapper gør at Qaqortoq er mindre fodgængervenlig
end Narsaq, som er meget flad i forhold. Flere personer som er vokset op i Qaqortoq siger det
samme; ”Men kan mærke at der er kommet flere biler på vejene, og de er begyndt at dominere.”
Un-asking the question - Dette betyder at man kan diskutere uendeligt om Qaqortoq er
fodgængervenligt i absolutte termer, men hvorfor skal man også det? I stedet kan man kigge på
hvilke tracéer virker godt, hvilke kunne være bedre, og hvordan bil-adfærden kan justeres.
Topografi har begrænset biltrafik - Figur 2-21 er et eksempel på en af byens mange trapper med
en tilknyttet skraldespand og bænk. Den giver fodgængere mulighed for at slå genvej mellem
vejene, og dermed bevæge sig mere direkte rundt i byen, end biler der skal samme vej. Denne høje
forekomst af trapper og stier som slår genveje på tværs af veje er et resultat af byens relativt
bakkede topografi, da vejene er nødt til at sno sig rundt for at undgå for høje stigninger. Dette
sætter en naturlig begrænsning på hvor meget bilerne kan favoriseres i transportinfrastrukturen.
Trapper er ikke the be-all-end-all - Trapperne skal dog vedligeholdes, er arbejdsintensive at rydde
for sne, og når byen over tid breder sig over et større et areal vil der opstå rejser som bliver for
lange til fods selvom tracéet er behageligt. I dag siger mange at ”Hvis man bor på Qummut er det
2-24
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
måske bedst at have bil.” Det nye boligområde Qummut er byens mindst attraktive sted at gå til og
fra ift. til resten af byen, både på grund af afstand fra bycentrum, højde (Qummut = ”toppen”) og
ikke mindst at på en del af strækningen er der ikke noget alternativ til at gå langs den nok mindst
behagelige vej i byen: Lang, lige, og hurtigere trafik end noget andet sted i byen – mange bilister
bruger strækningen som en sjælden mulighed for at komme op og runde 60 km/t (Figur 2-22).
Figur 2-22 Adgangsvej fra den nyeste del af byen. Bakken til venstre for den lille blå bygning bliver brugt af nogen som
sti, for at skyde genvej og undgå at færdes nær bilerne. Men det er kun for de adrætte, og her er glat i sne eller regn.
Qummut er således et specielt tilfælde af mangel på et attraktivt alternativ til transport i bil. Et
andet sted, som kan virke trist, er vejen nedenfor hotellet, foran havnen (Figur 2-23).
Figur 2-23 Mand med trillebør, set fra hotellet.
Umiddelbart et trist billede, men er der et problem, og hvis ja: hvad skulle løsningen være?
Manden med trillebøren har en fodgængeroplevelse, som er træls pr. alle parametre i ”Byer for
Mennesker”: Tracé uden kurver, industrielle proportioner, ingen andre fodgængere, ingen
2-25
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
adskillelse fra hurtig forbipasserende trafik. ”Byer for mennesker” foreslår at etablere en alternativ
rute til fodgængere… ret meget som i Figur 2-24:
Figur 2-24 Asfalteret fodgængertracé mellem hotellet og havnen udgør et alternativ til at gå langs containerne.
Stien er markeret i hvidt. Kunne man etablere et alternativ med lidt færre trin vha. en trappe foran Saga tours?
Dette er et argument for at strækningen faktisk ikke er problematisk ift. fodgængervilkår.
”Det triste billede” er dog stadig relevant for en dialog i byen: Er udsigten grim?
Note om strukturplan og mixed use areas
I strukturplanen er det foreslået at ”sanere” området ved at flytte industri ud af det gamle
Qaqortoq, og evt. inddrage havnen til bycenter-formål ved at gøre RAL-bygningen til kulturhus. På
denne måde er kommunen som kommuner er flest: Mange kommuner har siden højmodernismen
fokuseret byudvikling omkring arealplaner, med en særlig favorisering af rigid adskillelse af bolig,
erhverv, og centerområder.
Dette står i kontrast til gamle byer, som ofte har mere bløde overgange mellem forskellige typer
anvendelser, og i nogen af dem får man indtrykket at blandet anvendelse (”mixed use areas”)
indenfor en grænse har mange positive effekter. Med udgangspunkt i dette case er fordelene ved at
bevare havnen som den er, og således bevare området som et mixed use area:
• Allerede en populær udsigt fra hotellet - Udsigten fra hotellet udgør en af byens populære
udkigsposter. Her er både kig til natur såvel som til virksomhed på havnen, og
kombinationen er måske mere populær end natur alene?
• Glæden ved at se på andre i arbejde - Flere steder i byen grænser de mest populære
opholdssteder op til erhverv. Erhvervet genererer naturligt liv, og der opstår et positivt
feedbackloop af personer som standser op, falder i tale, kigger på, og ender med at gøre
længere ophold. Effekten af dette er især stærk på brættet og torvet.
• Superkort trafik-kæde – Transporten af gods fra havnen til f.eks. fiskefabrikken, Jysk og
Pisiffiks fryselager er meget kort, og hvis havnen flyttes ud af byen skal der i stedet ske
transport af varer ved at køre hele vejen fra udenfor byen, og ind i bymidten.
• Autenticitet og historie som attraktion – For dem som er vant til at leve helt afskærmet fra
industri (ofte personer som er vokset op i større byer) kan industri virke chokerende grimt
2-26
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
med de rustne og u-ornamenterede store flader og maskiner. Men for de personer som
forstår det bare lidt, enten gennem deres interesse, eller ved selv at være vant til at færdes
ved det, eller ved at arbejde med det, føles det hjemligt og ægte, og at fjerne det fra
hverdagen kan synes som et forsøg på at rejse en kunstig facade.
• Alternativet – Mixed use med naturlig, alsidig brug i hverdagen står i kontrast til
designerede kultområder: Hvor godtfolk er, kommer godtfolk til, men hvem føler sig
hjemme i et stort, nyopført kulturhus hvor en af byens essentielle organer plejede at være?
Figur 2-25 En af byens mest populære udsigter hele året rundt.
Man kan endda tage skoene af og smække fødderne op. Ville det blive bedre ved at forvise RAL?
Figur 2-26 Sarfaq Ittuq i havn
2-27
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-27 Et andet eksempel på et pragmatisk forhold i den gamle midtby.
Hvad er der at sige om pragmatik, erhverv, autenticitet, skønhed, fredning og udvikling her?
Foto: Sarah Woodall, ISG
Ændrede fodgængervilkår i Qaqortoq
Lena Pedersen udtaler om emnet:
”Den øgede bilkultur er et problem. For ikke så mange år siden føltes vejene som fodgængernes
areal. Det er ret nyligt, at vejene er begyndt at føles, som om de tilhører bilerne først. Det føles
ikke så sikkert at gå på vejene mere. Mange børn bliver kørt i skole nu, det gjorde de ikke før. Det
synes jeg er ærgerligt. Jeg er glad for stierne i byen, især dem som er genveje væk fra vejene, men
også dem langs vejene. Vi må forbedre forholdene for fodgængere, måske man kan udvide vejene
med naturlige fodgængerarealer.
Os som går forbi hinanden i hverdagen, kender hinanden. Man lærer hinanden at kende, og
vedligeholder bekendtskaber, på en helt anden måde, når man går.
Jeg kender en ældre dame, til hendes 80-års fødselsdag sagde hun:
”I mange år har min verden ikke været meget større end gåturen mellem mit hjem og butikken.
Men alligevel kender jeg så mange og se hvor mange der er kommet til min fødselsdag!”
Det synes jeg beskriver det meget godt.”
2-28
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.4.3 Bænke
Byen har mange gode bænke, men der er plads til forbedring.
Den gode bænk - Bænke er en billig måde at øge brugen af de offentlige rum. De er gode hvis de er
placeret hvor der ikke er for meget støj, især fra trafik, eller for meget vind, hvor der er sollys, og
hvor der er god udsigt, enten over natur eller mennesker – eller bedst, begge dele. Ved trapper er
de nødvendige for at ældre kan gøre hvil, og gode bænke kan gøre forskellen om de går ud eller ej.
Figur 2-28 Muligheder for ophold, både korte og længere ophold, giver en mere behagelig fodgængeroplevelse. Det er
særligt inviterende at gøre ophold hvor der er andre mennesker, eller i det mindste statuer af mennesker...
Foto: Lutti Knudsen
Figur 2-29 Bænk af kunstneren Jeppe Gitz-Johansen. Kunstnerens intention var at bænken skulle tilbyde hvil til de
ældre på vej op til kommunen. Kommunen flyttede bænken til poppellunden, men blev flyttet tilbage efter kunstnerens
protest, fordi bænken ved poppellunden ikke tjente sit formål til at tilbyde tiltrængt hvil midtvejs på de mange trapper.
Kilde: Dan Ullerup, museumsleder
2-29
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-30 Bænken ved Århusvej har blik over havet, heliporten, og det friholdte natur-areal ved slugten
Bænke som et sommerfænomen – Mange af byens bænke bliver fjernet om vinteren for ikke at
blive ødelagt af sneryderen. De bliver placeret igen om foråret. I vinterperioden er sunde, unge
mennesker tilbøjelige til at gå uden at gøre ophold, og de ældre og gangbesværede er mere
tilbøjelige til undgå at gøre ærinder, bruge bus/taxa, eller rollator så de kan hvile sig under turen.
Figur 2-31 Dette billede er taget samme dag, som bænkene blev sat ud igen om foråret.
Der er ingen tvivl om at torvet som opholdssted har været savnet igennem vinteren.
Potentialer for flere bænke - Byen har mange bænke, både ved udsigter, trapper, og pladser, men
der kan være flere. Den ved Kimmernat er ødelagt, og det er sandsynligt at dens manglende halvdel
er savnet blandt dem som kommer forbi i hverdagen. Mange hviler på den efter de er kommet op
ad trapperne eller bakken fra midtbyen, og den står da også dejligt væk fra vejen, med dejlig udsigt,
og en dejlig masse forbipasserende mennesker at se og hilse på, især omkring fyraften.
2-30
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-32 Kimmernat-bænken savner kærlighed. Foto: Gert Hansen
Høeghs plads er et sted som godt kunne bruge en bænk. Der er flittigt brugt bænke langs stien
nedenfor, men ingen på pladsen. Containerne er ingen attraktion, men der kommer mange gående
forbi, hvilket er attraktivt. Biltrafik er tilpas langt væk til at samtaler kan føres komfortabelt.
Figur 2-33 Over Høeghs plads, mod centrum...
Figur 2-34 …Over Høeghs plads, mod Kongebroen.
2-31
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Fremmarch af bænke - Der er på et tidspunkt indenfor de seneste 10 år blevet udskiftet bænke på
torvet: Hvor de før var simple som skamler, er de nu blevet udskiftet med frokostbænke. Gad vide
hvis idé det var, og om man havde forudset hvor populære frokostbænkene ville blive?
Figur 2-35 Bænkene på torvet som de så ud før
Figur 2-36 Frokostbænkene udnyttet til max kapacitet på torvet på nationaldagen i år. Sagde træerne lige bang?
Udviklingen minder om fremmarchen af café-miljøer i Skandinavien i 70’erne: Mange troede at
fænomenet med at sidde ude på café kun kunne høre middelhavet til, for klimaet i Skandinavien
var for koldt. Men med ly for vind, masser af sol, magelige stole og eventuelt tæpper var der mange
timer om året hvor caféerne kunne servere udendørs – og således eksploderede antallet af caféer
med udepladser i Danmark, Norge, Sverige og Island. Caféerne langs gågader med et højt antal
forbipasserende er nu dem der lader til altid at være fyldt i højsæsonen. Lyder det som Qaqortoq?
2-32
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-37 I vindstille vejr kan efterårets eftermiddagssol varme betragteligt. Foto: Gert Hansen
2.4.4 Sanering
Sanering er ligesom bænke et område hvor en lille forskel kan have en stor effekt – både for det
værre og det bedre. Sanering er særligt relevant i nyopstartet frivilligt byudviklingsarbejde, da det
er en af relativt få måder, passionerede aktører hurtigt kan få en følelse af at udrette noget. Dette
står i kontrast til indledende projektarbejde, som ofte kan komme til at føles som tom snak og
ubesvarede e-mails, hvilket kan dræbe motivationen.
God sanering – God sanering tjener især to formål: bæredygtig skraldehåndtering, og
vedligeholdelse af en visuelt appellerende by.
Tradition for fælles skraldeindsamling i Grønland - Fælles skraldeindsamling er da også en af de
aktiviteter, det meste af Grønland engagerer sig i som forberedelse til nationaldagen. I Qaqortoq
sker den fælles skraldeindsamling gerne til Earth Day, som ligger tidligere på året da sneen i
Qaqortoq smelter tidligere hernede, og således blotter vinterens forblæste affald før på året.
Sanering i Qaqortoq – Kommunens Tekniske forvaltning tager sig af skraldehåndtering i
Qaqortoq. Byen har et forbrændingsanlæg som er etableret for at byen kan komme af med affald
ved at brænde det som kan brændes, og sejle det ud som ikke kan brændes. Derfor er der fire ikkebrændbare
fraktioner: glas, metal (med miljøbobler placeret rundt i byen), miljøfarligt (miljøkasser
hos borgerne) og hårde hvidevarer. Og de to brændbare: stort brændbart, og husholdningsaffald.
Imidlertid er kildesorteringen sket med begrænset succes, og meget metal og glas kommer stadig i
forbrændingsanlægget, hvilket leder til periodiske stop for at fjerne slagge-ophobning (Figur 2-38).
2-33
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-38 t.v: Slagge, et klistret (når varmt) restprodukt som ophobes i forbrændingsanlæg når f.eks. glas og metal
forsøges forbrændt. Foto: Wikipedia. T.h: ”bobler” til glas og metal.
Anlægget er dog ude af drift efter en længere periode med periodiske stop, og det er planlagt at
forbrændingsanlægget som skal servicere Qaqortoq fremover skal være i Nuuk eller i Sisimiut. Det
er planlagt at de skal opføres i 2024. Ind til da pakkes affald og sejles til Danmark til forbrænding.
Genanvendelse – Byens har ingen genbrugsstation. Byen har en lille Røde Kors, som ligger i den
gamle badeanstalt (stenhuset foran Pisiffik). Der er desuden et aktivt marked for salg og bytte på
facebook, som beskrevet i Del 1. Det vil sige at der er en delvist uudnyttet niche for genanvendelse.
Det er oplagt at udnytte pga. dyr transport, og kan være en mulighed for fællesskabsskabende og
kompetenceopbyggende aktiviteter. Men opbevaringsplads og udgifter til administration er
begrænsende faktorer.
Kosmetik – Qaqortoq har for nogen år siden været kåret som Grønlands smukkest sanerede by,
men det er gået ned ad bakke siden. Lena Pedersen bemærker:
”Jeg synes vi skal være bedre til at respektere naturen i og omkring byen. Der er for meget
skrald, og ting får lov at stå. Containere og gamle både. De tager udsigt, og nogen af dem
blokerer for en f.eks. en dejlig vandresti. Affald som ikke er pakket forsvarligt og bare kan flyve
væk, eller bliver taget af fuglene.”
Et af problemområderne er ”dumpen”, og flere af områderne mellem dumpen og byen, som er det
første indtryk når man ansejler Qaqortoq. Også ved heliporten er der et område med
langtidsopbevaring. Ved vandsøen er der et område som er problematisk ift. drikkevandssøen, og
det er planlagt at der skal graves en rende for at lede overfladevandet i floden frem for i søen. Der
er flere steder med containere og langtidsopbevarede både i byen. En vis mængde både er
forventelig i en bådby, men der er en meget gradvis overgang fra ”forventelig opbevaring” til
”livstidsprojekt med ejere som er i Danmark/har travlt/er ældre”.
Fællesskabs-skabende aktivitet for naturen – Som sagt organiserer kommunen skraldeindsamling
til Earth Day. Sidste år arrangerede Qajaq-klubben sammen med Lena Pedersen desuden en
skraldeindsamling udenfor byen. Lena fortæller: ”Sidste år arrangerede de en dag hvor vi sejlede
ud langs kysten og samle skrald ind, frivilligt. Det var en rigtig dejlig dag, både for børn og
voksne. Det føltes godt at gøre noget for naturen. Mere af det!”
2-34
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5 FOKUS: UDVALGTE FOREGÅENDE OG PÅGÅENDE PROJEKTER
Projekter blev beskrevet overfladisk i Del 1. Aktuelle projekter er interessante for at forstå kontekst
(f.eks. den kommende lufthavn), og foregående er interessante at lære af: Hvad har virket godt?
Hvad skulle måske gøres anderledes? Således kan de inspirere fremtidige projekter.
Hvad er projekter – Projekter er defineret som et stykke arbejde, som har en start og en slutning –
således er det forskellige fra f.eks. rutinearbejde og vedligeholdelsesarbejde. Projekter kan være så
forskellige at det ikke giver meget mening at sammenligne dem. De varierer i abstrakthed, i
nyskabelse, i tid, i omkostning, i kompleksitet…
Sammenligning for inspiration - ...Alligevel kan det være interessant at prøve at sammenligne
projekterne i og omkring Qaqortoq, for at se om forstå bedre hvorfor de har haft succes eller
hvorfor de er blevet glemt/udsat. Fire projekter bliver sammenlignet med følgende parametre:
SPRINGVAND KLATREVÆG VANDKULTURHUS LUFTHAVN
Konkret? ? ? ? ?
Målbart
? ? ? ?
mål?
Personligt? ? ? ? ?
Pris? ? ? ? ?
Realiseret? ? ? ? ?
Succesfuldt? ? ? ? ?
Figur 2-39 ø.t.v: Render af lufthavn. Illustration: Kalaallit Airports. nederst: foto af Poul Hard
2-35
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5.1 Tissaluttoq (Springvandet)
Det ikoniske Tissaluttoq som udgør center-stykket for den elskede plads blev opført i 1932 af Pavia
og John Høegh, som mindesmærke til de navne som står skrevet på kanten: Anders Olsen, H.J
Rink, CN Hauge, Knud Rasmussen, J. Daugaard-Jensen, Poul Ibsen, Th. Stauning, Hans Hedtoft,
Henrik Lund og Knud Oldendow.
En gammel tradition - Springvandet følger en gammel tradition for at fejre personer ved at
investere i hyldende kunst på et centralt sted i byen. Dette minder om en Europæisk tradition hvor
rigmænd har investeret deres velstand ved at lave vandkunst og herlige parker, for at cementere
deres reputation som velhavende. I dag er parkerne historiske, og bliver nydt af offentligheden.
Således har kunst længe været brugt til at hylde mennesker, og vandkunst specifikt til at sprede et
billede af overflod og velvære, til de efterfølgende generationers fornøjelse.
Figur 2-40 Det ikoniske mindesmærke: Pavia & Jakob Høeghs springvand. Foto: Gert Hansen
Et pragteksempel på forankring til sted, tid, og mennesker – Arkitekter og ingeniører bliver
undervist i værdien af lokal forankring i byggeprojekter, men i mange projekter (som for eksempel
beskrevet i bilag – Kredsretten, er den lokale forankring ofte et så underarbejdet område af
projektet, at ”forankringen” i højere grad virker som en bizar misforståelse af hvad end den
forsøger at henvise til. Springvandet er et pragteksemplar på vellykket lokal forankring:
• Idéhaver og designer er lokal,
• Udførende er lokal,
• Materialerne er i det lokale sillisit (”Igaliku sten”),
• De ornamentale fisk på toppen er en reference til det nu forgangne lysthus ved Tasersuaq.
• Springvandet har også temporal kontekst ved at indvielsen skete ved 100-års jubilæet for
kirken.
Succesfuldt projekt? - Både som mindesmærke, som kunst, som samlingspunkt, som open ended
projekt med potentiale for merværdi og afledte effekter må springvandet siges at være en bragende
succes; nu er springvandet selv blevet til et ikon, som byen fejrer fødselsdag for.
2-36
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5.2 Klatrevæggen
Som beskrevet i Del 1, er klatreklubben blandt de populære og voksende sportsklubber i Qaqortoq.
Klatreklubben blev lavet i slutningen af 2020. Initiativet blev taget af Eik Kolstrup (norsk læge på
kontrakt på sygehuset) og hans hustru, som gik sammen med Ejvind David Jeremiassen
(kontorleder Inuplan Qaqortoq), om at lave klubben med formålet at:
Klatrevæggen er blevet udvidet flere gange siden opstarten, og de håber på at udvide mere, klatre
mere udenfor, på sigt at have baner som er certificeret forskellige sværhedsgrader, såvel om at
sende medlemmer til konkurrencer.
Figur 2-41 Forskellige aldre, forskellige sværhedsgrader. Foto: klubbens facebookside
2-37
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Projektopstart
Eik og Ejvind kombinerede deres ressourcer til opstart af klubben: De havde god forståelse for de
tekniske elementer af at etablere en klatrevæg, og de kendte en klatreklub i Norge hvor de fik
udstyr sendt fra. Eik havde lav tolerance for de bureaukratiske udfordringer, hvilket Ejvind til
gengæld havde højere tolerance for:
Ejvind fortæller: ”Jeg tror det hjalp at jeg vidste hvem på kommunen vi skulle tale med, hvordan vi
skulle spørge, og at vi skulle forvente noget ventetid. Mange ved ikke hvem de skal spørge, og det
kan også være svært at spørge på den rigtige måde, og så tager det også bare noget tid, det skal man
være klar på. Der er nogen formelle krav som gør, at det tager tid.”
Figur 2-42 "Det er ikke meget arbejde, men vi skal ha papirene i orden!"
- Hvor mange ved hvordan man starter en forening? Kommunen har en vejledning.
2-38
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Succesfuldt projekt?
Klatreklubben er populær, hvilket blandt andet fremgår af de billeder som bliver lagt op på
klubbens facebookside efter hver session. Den er blevet udvidet flere gange siden, og medlemmerne
efterspørger at faciliteterne udvides yderligere. Den har mange afledte effekter, som er svære at
måle: klatring opfylder behov for motion, afslapning, socialt samvær, netværk. På en måde er den
en succes så længe den findes. Et emne som derfor er interessant at holde øje med, er: Hvordan
sikres det at den holder ved? Hvem skal overtage hvis dem som administrerer det nu, ikke vil
længere? Dette er af afgørende vigtighed for klubbens fortsatte succes som projekt.
Figur 2-43 Lørdag aften (19-21) d. 27. august, kort efter det nye hold højskoleelever er kommet til byen, kommer en stor
gruppe af dem til klatring. Det er en af få alkoholfri aktiviteter og fælles væresteder en lørdag aften.
Figur 2-44 Én mand på væggen, 12 i rummet. Hen mod slutningen af en aften er mange trætte i fingre og underarme,
men det betyder ikke at man går. Mange sidder og taler, eller finder på andre typer underholdning; ”afledte effekter”.
2-39
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5.3 Vandkulturhuset
Vandkulturhuset var et idéprojekt, som Kommune Kujalleq sendte i arkitekt-konkurrence. Det
vindende hovedprojekt havde en estimeret anlægsomkostning på 96 mio., og fondsøgningen var i
gang i 2008, da finanskrisen ramte, og projektet gik i stå. Siden har der været debat om flere
kulturhuse, og kulturhus er stadig et mål i den gældende planstrategi.
Idé
I planstrategien fra 2004 hintes der til et muligt vandkulturhus. Planafdelingen udtrykker visioner
for rammerne for kultur: ”Der skal opføres og indrettes nye og tidssvarende faciliteter”. Også
borgerne udtrykker behovet i fordebatten, og nævner svømmehal som en mere specifik version af
samme behov: ”For at beholde de unge mennesker og resten af kommunens borgere, bør der
etableres svømmehal eller andre aktiviteter for børn, unge og voksne!”, ”Kommunen mangler en
svømmehal. Flere gange har der været borgermøder, hvor emnet har været på dagsordenen, og
hver gang har det trukket fulde huse. Det må være et udtryk for at der er et stærkt ønske hos
borgerne”. Dette kan sættes i perspektiv til at svømmehaller også er et populært emne i Ilulissat og
Sisimiut, samt at svømmehallen i Nuuk er en af byens store attraktioner for borgerne.
Idéen vokser
Denne ambitiøse vision om at kombinere kulturhus og svømmehal konkretiseres som et forslag om
at placere bygningen ved Timersortarfik og Højskolen, og der foreslås en bred fane af oplagte
synergier/mer-effekter: ”samarbejde mellem idræt og højskole, kongresser, konferencer, mulighed
for teater, koncerter, biograf...” Den sidste vision som nævnes om kulturhuset i planstrategien er:
”Som noget unikt er det planen at skabe et miljø i foyeren, hvor mange kulturretninger kan mødes,
og hvor borgerne naturligt søger hen, når de ønsker at få en god oplevelse.” Disse visioner var
udgangspunkt for oplægget til projekt-konkurrencen, hvor det vindende projekt har en anslået
anlægsomkostning på 96 mio. Fondsøgningen pågår.
Figur 2-45 Skitse af vandkulturhuset fra DAI-gruppens idé-projekt
2-40
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Projektet strander og emnet degenererer til idé-stadiet
Finanskrisen rammer under fondsøgningen, og projektet bliver en af mange bristede drømme. 14
år senere er der stadig ikke bygget hverken kulturhus eller svømmehal. Borgere udtrykker stadig
hyppigt drømme om svømmehal, og kommunens forslag til kulturhuse har taget flere former siden
– f.eks. kombineret kommunekontor og kulturhus i den aktuelle planstrategi. Behovet for
samlende rammer for kultur og rutinemæssige aktiviteter for unge er bredt anerkendt som ligeså
stort som nogensinde før.
Succesfuldt projekt?
Projektet blev aldrig bygget, hvilket er en fiasko i sig selv. Men projektlederne kunne ikke forudse
finanskrisen, hvilket bør mildne kritikken af projektlederne. Dog kan man stadig spekulere:
Hvor godt ville det have været hvis det var blevet bygget? Hvor godt ville det tjene formålet for
fællesskabs-skabende rammer? Med sin beliggenhed bygger projektet for eksempel ikke videre på
bymidten. Hvor mange spontane møder er spildt ved at placere bygningen ved Timersortarfik frem
for ved bymidten? Hvor god er forankringen egentlig? Hvor meget styrkes de tvær-demografiske
møder? Hvor godt passer den i arkitekturen? Vandkulturhusprojektet giver indtryk af at være så
bredt at det næsten er overvældende at forestille sig, men disse punkter virker
undergennemarbejdet.
Hæmsko for fremtidige projekter?
En anden fiasko er at der endnu ikke er noget kulturhus, på trods af at det er bredt anerkendt at
der er stadig er behov for samlende rammer for kultur. Kan det være at det færdigudviklede projekt
har afholdt efterkommere fra at genoverveje hvad et godt kulturhus kunne være, og hvordan det
kunne blive realiseret – måske for mindre end 100 mio.?
Figur 2-46 Udpluk af projektmateriale tilknyttet vandkulturhus-projektet: fondsøgning, konkurrence-oplæg,
konkurrence-projekter og vindende projekt videreudviklet til hovedprojekt med tidsplan og driftsplan.
2-41
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5.4 Lufthavnen
Lufthavnen er et åbenlyst eksempel på et pågående projekt som er relevant. Den nævnes af ISG og
kommunen som gamechanger. Deloitte har anslået anlægspris på 1 mia. 44 mio. kr, som Selvstyret
betaler med indtægter fra bla. Tusass, air Greenland og loddefiskeri.
Historie – Der har været tale om lufthavn siden 80’erne. Tilbage i 2004 blev der afsat 1 mio. kr.
alene til forarbejdet til at undersøge mulige placeringer til lufthavn i Qaqortoq, som skulle indgå i
en rapport som skulle præsenteres for landstinget. I planstrategien fra 2004 fremgår det at allerede
dengang beklagede borgere sig over ”ikke at have samme fordelagtige rejsetilbud som andre
kommuner af tilsvarende størrelse”. Senere er der udarbejdet materiale om emnet af blandt andre
selvstyret, kommunen og trafikstyrelsen 2 . Lufthavnen er endelig under konstruktion, i forbindelse
med udvidet lufthavn i Ilulissat og en udvidet lufthavn i Nuuk.
Store infrastrukturinvesteringer – Store infrastrukturinvesteringer har potentiale for paradigmeændrende
effekter, og bliver til tider kaldt for gamechangere. De har anlægsomkostninger der kan
være over flere hundrede millioner kroner, og en forventet tilbagebetalingstid på ofte over 20 år.
Historisk er denne type investeringer ofte initieret af virksomheder; mange togspor er blevet anlagt
af råstofselskaber (f.eks. togsporene i Norge og USA – kun i Norge er de overgået i stor stil til
persontransport), og både minevirksomheder og maritime fragtvirksomheder har præcedens for at
anlægge havne. Vandkraftværk er historisk set verden over blevet etableret i et samarbejde mellem
stater, forsyningsvirksomheder og virksomheder. Og det er ikke et særsyn at se lufthavne etableret
med henblik på turisme-udvikling.
Et tveægget sværd - Infrastruktur-investeringer er en måde at gøre transport mere effektiv, og
dermed transport (enten persontransport eller materialetransport, eller begge dele) mere
kompetitivt. Dette er den positive version; en negativ version er at sige at infrastrukturinvesteringer
gør det lettere at udnytte ressourcer. Infrastrukturens design og drift er af afgørende
betydning for hvor stort afkastet til lokalsamfundet er, og hvordan det fordeles. Der er eksempler
på byer i Afrika som har sagt ja til at lade kinesiske selskaber bygge togspor i forbindelse med
minedrift, under den tro at togsporene ville kunne bruges til persontransport i landet. Men
togsporene ledte direkte fra minen til havet, udenom byen. På denne måde kan man sige at
ressourcen, før togsporene blev anlagt, var ”beskyttet” ved hjælp af sin geografiske isolation fra den
globaliserede verden.
Succesfuldt projekt? – Det er en succes at det bliver bygget. Det er ikke sikkert hvad effekten bliver,
og planerne er ved at blive udviklet i højere detaljeniveau. Der har været holdt ét borgermøde, hvor
der ikke blev givet referat. Kommunen har ikke meldt ud om planer om flere borgermøder.
2 En opsummering kan læses under kapitel 6 og 7 i Selvstyrets idéoplæg på kalaallit airports hjemmeside.
2-42
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.5.5 Sammenligning af de fire projekter
Der kan gøres følgende overvejelser:
• Er det lettere at få finansieret større projekter hvis målene er målbare?
• Kan kulturelle projekter blive realiseret selvom deres mål ikke er veldefinerede/målbare?
• Er kultur-projekter mere tilbøjelige til at blive succeser hvis de er stærkt lokalt forankret?
Springvand v. Vandkulturhus - Springvandet kan sammenlignes med vandkulturhuset fordi
begge er målrettet kulturel berigelse. De er konkrete ved at være fysiske bygninger, men deres mål
(kulturel berigelse) er ikke særligt målbart. Dette har højst sandsynligt været en af grundene til at
vandkulturhuset ikke blev realiseret i 2008, og stadig ikke er blevet prioriteret. Springvandet havde
derimod et mindre budget, som blev mødt af lokale, som fik det realiseret ved eget initiativ. Den
lokale støtte kan have været forårsaget af at springvandet er stærkt lokalt forankret på mange
måder, hvilket står i kontrast til vandkulturhuset, som i høj grad blev håndteret af kommunen og
udenbys arkitektfirmaer med relativt lille lokal inddragelse.
Lufthavn v. Vandkulturhus v. Tissaluttoq (springvandet) -Lufthavnen har mange af de
samme udfordringer som vandkulturprojektet: dyrt at anlægge, en lang liste af ønskede funktioner,
svag lokal identitet, og ingen lokale figurer særligt forbundet med det. Den store forskel er at hvor
vandkulturhuset ikke er blevet bygget, er lufthavnen nu under konstruktion. Det er bredt
anerkendt at der er brug for både lufthavn og kulturhus, og alligevel bliver lufthavn bygget først
selvom det har en anslået anlægningsomkostning der er 14 gange højere (100 mio. vs. 1.4 mia.)
Hvordan kan det være? Et muligt svar er at effekterne af lufthavnen er mere målbare. Hvor
fordelene ved lufthavnen kan beskrives som mindskede flytider og rejseomkostninger, både for
herboende og turister, er fordelene ved kulturhuset mere flygtige: velfærd, kultur, fritid. Det er
forventeligt at et kulturhus og velfærd har mange positive afledte effekter, og det er muligt at de er
større end dem fra lufthavnen, men de to projekters ”strategier” for at opnå udvikling er så
forskellige at sammenligning ikke falder de fleste ind – for slet ikke at tale om hvordan man skulle
gøre det, hvis man ville lave en samfundsøkonomisk sammenligning. Man kan også sammenligne
ved at spørge: Har springvandet virket som en gamechanger?
Klatrevæggen og springvandet v. store projekter og politiske projekter
Klatrevæggen og springvandet er eksempler på at et projekt kan godt være en succes selvom det
ikke har et målbart mål, hvis bare det ikke koster for meget og er lokalt forankret; hvis det kan
startes og er en god idé, skal det nok blive en integreret del af byens liv.
KONKRET
PROJEKT?
MÅLBART
MÅL?
SPRINGVAND VANDKULTURHUS LUFTHAVN KLATREVÆG
Delvist
Delvist
(konkret bygning,
(væg+
mindre konkret
forening)
anvendelse)
Nej
(hyldest af
mennesker,
samlingspunkt)
Svært
(kun svært målbare;
generel trivsel,
kultur)
Delvist (målbare:
økonomi, forventede
tilflyttere, forventede
rejsetider og
rejseomkostninger)
PERSONLIGT? Nej Nej
PRIS?
96 mio. 1,44 mia.
REALISERET?
SUCCESFULDT? Ikke bygget Vi får se…
Nej
Nej
2-43
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.6 ANALYSE
I analysen behandles det indsamlede data for at kunne fokusere eventuelle indsatser:
Hvilke problemer og potentialer skal adresseres eller udnyttes for at maksimere effekten på byens
udvikling, og hvilke værdier er det mest vigtigt at beskytte?
Mange analyser sker ved først at opdele data i emner, og derpå gå i dybden med de forskellige
emner. Kommunalt arbejde, derunder kommunal byplanlægning, foregår ofte på denne måde:
Først opdeles arbejdet i områder, der reflekterer de forskellige forvaltninger, og dernæst arbejdes
der i dybden indenfor de forskellige områder. Dette føles for de fleste som en mere intuitiv måde at
arbejde, og det er en af flere grunde til at det er populært at strukturere arbejde sådan.
Men rækkefølgen kan også være omvendt; man kan starte med at dykke ned et mere eller mindre
vilkårligt sted, og så følge med strømmen ind til man til sidst har været godt omkring – og derpå
opdele det man har set i emner. En fordel ved at starte med at gå i dybden og først senere opdele
arbejdet i forskellige emner er at man undgår de fejl som er forbundet med kategorisk tænkning.
For eksempel bliver man mere tilbøjelig til at opdage effekter som går på tværs af emner – både
synergier og konflikter. Derfor, og for variationens skyld, er opdelingen i denne analyse udskudt til
senere. Dette valg er bakket op af talemåden:
”Using the same kind of thinking that created the problem is not going to solve the problem”
Før analysen er der to snacks:
1. Resume af emner, som blev nævnt under dataindsamlingen
2. 0-scenarie, som sætter potentiel udvikling i perspektiv til mangel på samme
Figur 2-47 Arssarnerit (”nordlys”) før analysen for lige at trække vejret i hovedet...
2-44
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Resume af dataindsamling
Dataindsamlingen har som sagt været fokuseret omkring fællesarealer, kultur og fritid, og ikke på
erhverv. Der har været fokus på bygninger til fælles anvendelse, men ikke til bolig.
Indenfor de emner er der samlet en række værdier og udfordringer. Et retorisk trick er at samle
dem som potentialer. Den uredigerede liste kan læses i bilag.
Potentialer
Værdier Udfordringer
Attraktiv bymidte
(torvet, springvandet, historiske bygninger)
Høj udbredelse af stærke sociale netværk
Natur indenfor rækkevidde
Fodgængervenlig by
Gode vilkår for
spontane udendørs møder i dagligdagen
Muligheder for uddannelse
Stærk idrætsforeningskultur
Stærk kunst-kultur, især musikkultur
Hyppige events, især live musik
Meget historisk arkitektur
Gode vilkår for småbørnsfamilier
Stagnerende/
faldende befolkningstal
Høj flyttefrekvens
Ikke-attraktiv folkeskole årsag til fraflytning
Få unge lærere
Ikke pasningsgaranti for tilflyttere
Renoveringsefterslæb i børnehaver
Lavt fremmøde til møder ml. skole/forældre
Umotiveret hærværk
Aktiviteter for unge i aftentimerne
(som ikke er idræt) savnes
Værested til at slappe af i hverdagen savnes
Kulturhus/værested savnes
Svækket kommune/
borger-kommunikation
…
o-scenarie
Et 0-scenarie er et subjektivt forsøg på at forestille sig hvad der sker, hvis udviklingen fortsætter
som planlagt, eller hvis udviklingen sker uden yderligere planlægning. Scenariet er meget
uvidenskabeligt, men det kan læses kritisk som inspiration.
Læsere kan evt. prøve selv at forestille sig et 0-scenarie.
2-45
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Hvad blev der af lufthavnen som gamechanger? - Lufthavnen giver nogen arbejdspladser, men
uden attraktiv folkeskole vil ressourcestærke voksne stadig flytte væk for mere attraktiv skole for
børn. Dette giver systematisk loft af vidensniveau og manglende kontinuitet i indsatser. Der vil
således trods lufthavnen fortsat være en udbredt følelse af at ting går i stå, og de problemer som
synes stædige nu vil fortsætte med at virke stædige. Dette kan have en selvforstærkende kollektivt
deprimerende effekt, da lufthavnen har været omtalt positivt som ”gamechanger”.
Fortsat splittelse mellem Qaqortoq og Nuuk/Danmark - Mange Qaqortormiutter forventes fortsat
at være splittet mellem at bo i Danmark eller Nuuk og Qaqortoq, og stigende madpriser, elpriser,
frygt for epidemier, isolation, og savn af familie og natur, vil stadig trække mod Qaqortoq. For
mange mennesker trækker faktorerne job, folkeskole, sundhedssystem, i retning af Danmark og
Nuuk, og for nogen er der storbyappeller som også savnes i Qaqortoq: Kultur, pizza kl 2 om natten,
brunch søndag formiddag, svømmehal, biograf, alsidige muligheder for at spise ude... Qaqortoq har
endnu svært ved at konkurrere med storbyer på disse områder.
Fortsat uddannelses- og kulturby, men med generationskløft, og trætte ildsjæle - Der vil på den
lyse side fortsat være en underbelly af unge og ældre ildsjæle, både på grund af tilhørsforhold og
uddannelser, deriblandt højskolen. Men uden rum til at mødes i hverdagen på tværs af
generationer vil der fortsat være en generationskløft, og kontinuiteten i kulturen vil derfor være in
limbo. Der vil være fænomenet ”ildsjæle”, som per definition har en oplevelse at at arbejde alene,
uden systematisk støtte.
Nuuk-ificering - Hvis bygningsreglementet ikke ændres, vil det øvrige boligbyggeri sandsynligvis
følge samme tendenser som dem i Nuuk, og byens identitet vil således gradvis udvandes yderligere,
og mere vil forventes at ligne Qummut, som siges at ligne Nuuk. Hvis der ikke tages beslutninger
for fremtidens transportinfrastruktur og investeres målrettet i alternativer til biltrafik i takt med at
byens areal vokser, vil biltrafik formodes at dominere til en grad hvor det sker på bekostning af
øvrige transportformer. Dette formodes at have en negativ effekt på fællesskab og kultur i byen, da
bil er den mindst interaktive form for transport.
Døde områder efter anvendelses-sanering nær bycentrum - Hvis industrihavnen som foreslået i
strukturplanen flyttes væk fra nuværende RAL og ud på den anden side af halvøen, vil der skulle
tages bevidste valg for at den eksisterende industrihavn ikke dør eller opleves som performativ. Der
er mange eksempler på negative effekter af at ombygge gamle byområder med nærhed af kultur og
erhverv (”100%-arealer”) til hårdt segregerede zoner, især at gøre det med ét slag frem for at gøre
det gradvis i takt med behov for plads til de behøvede funktioner.
Færre spontane sociale interaktioner i hverdagen - Facaderne i midtbyen er blevet mere og mere
lukkede - også funktionerne mindre interaktive. Også de sociale interaktioner i hjemmene bliver
mindre frekvente: det har været normalt at komme på uanmeldte besøg hos venner og familie i
hverdagen, men tallet er på vej nedad. Forøget indbyggertal, lav gennemsnitsanciennitet, 40 timers
arbejdsuger, dårligere forgængervilkår, og færre semiprivate rum i boligmassen fremskynder denne
tendens.
”Det bliver snart ligesom i Nuuk,” siger man og sukker.
2-46
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.6.1 Cold open
- De to proxyer
I begge ISGs beretninger nævnes det som et centralt symptom på at noget er galt. I Kujalleq Nutaaq
står det på første side: Befolkningstallet. Alle de andre mål giver indtryk af at have som end goal at
løse dette problem: Befolkningstallet må aldrig falde, kun vokse. Det er ikke overraskende at
befolkningstal er en central bekymring. Globalt er stigende befolkningstal et problem, men
kommunalt bliver det ofte brugt som proxy for et sundt lokalsamfund, og et faldende tal er også en
sikker indikator for at noget er galt. Men befolkningstilvækst kan ikke stå alene.
Hvis befolkningsvækst er ying i kommunale visioner over hele verden, så er skattepligtig indkomst
yang. De to proxyer for udvikling: befolkningstal og erhverv. De er nævnt hånd i hånd flere steder,
som den hellige gral som bruges tautologisk i kommuneplanlægning i hele verden: ”erhvervet skal
bruges til at give tilflyttere, så vi får befolkningstilvækst, og så har vi opnået udvikling”.
Det kræver ikke meget indsigt eller eftertanke at indse at en befolkningstilvækst der er nået
gennem målrettet udvikling af erhverv kan være en ikke-bæredygtig udvikling. Det er faktisk
næsten garanteret at ske på bekostning af dem som bor der allerede, og på bekostning af andre
værdier foruden erhverv, hvis de ikke også prioriteres. Det er derfor planstrategien har en fast
mængde forskellige emner, og derfor der er en fast mængde kommunale arbejdsområder. De bliver
også nævnt som vigtige i Kujalleq Nutaaq. Men de er underrepræsenteret i de indsatser som er
synlige nu, og i meget af den offentlige debat. Det giver indtryk af at der er konsensus om at ”hvis vi
bare sikrer erhverv, så kan alt det andet komme efter... Erhverv er jo trods alt grundlaget for alt
andet indkomst. Med erhverv er der skattekroner i kommunekassen, og så kan vi købe os til lige
hvad vi har brug for...”
Borgere beklager sig. Kulturen, velfærden, ”alle pengene går til turisme, og vi lider.” Det ses i hele
Grønland. De andre ting skal prioriteres. Effekterne ved at lade være er svære at måle, men de er
der, og de er mange. Kultur kan hurtigt gå tabt, men det tager lang tid at genopbygge.
Dette leder til første kriterie til at brainstorme idéer i Del 3, og til at vurdere dem i Del 4:
Kriterie #1:
Sikrer løsningen målrettet udvikling foruden erhverv og befolkningstilvækst?
Geografisk isolation – a glitch or a feature?
Lufthavnen nævnes som gamechanger. Den er et forsøg på at “følge med”. Nuuk får en, Ilulissat får
en, og med mindre der laves investeringer i transportinfrastrukturen, kan Kujalleq ikke følge med.
Uden en kortere transportkæde er Qaqortoq ikke kompetitivt - med mindre byen tilbyder en bedre
vare eller en bedre lokation, som kan kompensere for prisen for transport, i tid og i penge.
Veludviklet transportinfrastruktur muliggør mange ting. Men konkurrence på præmis med resten
af verden er et tveægget sværd. Transportinvesteringer initieret i tæt samarbejde med erhverv har
historisk ledt til effektiv ekstrapolering af ressourcer (udnyttelse), og effekten er særligt stærk i
forbindelse med havne og togspor lagt i forbindelse med miner, men effekten kan også ses i
forbindelse med at udvikle turisme gennem lufthavne. Gevinsten af investeringen når ikke den
gennemsnitlige indbygger med mindre der kæmpes for det. Der er borgere som beklager sig, især
som svar på medier, men dialogen strander for den gennemsnitlige borger ved borgermødet.
Kriterie #2:
Bidrager løsningen til at gennemsnitlige borgere får vinding af lufthavnen,
eller bidrager løsningen til at den gennemsnitlige borger kan kæmpe succesfuldt for at få det?
2-47
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Man kan spørge: hvis Qaqortoq kunne tænde for en kvantetunnel så man kunne hoppe direkte til
New York eller London, ville vi så gøre det? Hvad ville effekten være? Det rejser tanker om hvor
meget af identiteten er et resultat af den geografiske afstand fra resten af verden - både i km, men
også i tid og i penge. Hvor tæt hænger det sammen med det, som befolkningen – også dem som er
midlertidigt bosat udenfor Qaqortoq - værdsætter ved Qaqortoq nu, og som giver byen robusthed:
Sproget? Interne konkurrencevilkår? Kultur? Rousseau ville sige at we are rushing headlong into
our chains. Hvis ikke der gøres målrettede indsatser for at gøre effekten af lufthavnen positiv, er
det næsten garanteret at den vil ende med at have en stribe af negative effekter.
Kriterie #3:
Bidrager løsningen til bevaring af værdier der ellers er truede af udvikling af lufthavnen?
Tilflytning v. Retention
Hvorfor er det vigtigt at fokusere på at mindske udskiftningen i beboere, frem for at fokusere på
tiltrækning alene? I mange erhverv i hele Grønland er høj udskiftning accepteret som en kronisk
tilstand. Den store ulempe finder sted på længere tid, som opsummeret tidligere: ”[Den høje
flyttefrekvens] leder til et systematisk dræn, som sætter et loft på gennemsnitsancienniteten og
hiver dermed bunden ud af lokal videns- og netværksopbygning.” Det er ikke nødvendigvis målet
at alle skal bo her eller arbejde i samme stilling i en livstid, men at løfte andelen af personer som
bor her fra under 2 år og op til 5-8 år, forventes at have flere effekter:
• Økonomi - Det er dyrt på mange måder at udskifte medarbejdere. Både flytningen
(flybilletter og flyttegods) er en fast udgift, men også under oplæringsperioden er der lavere
gevinst end når medarbejderen har mere erfaring. Fejl i oplæringsperioden, eller ved
manglende overlevering, leder i bedste tilfælde til innovationer, men mere ofte til spildtid,
og i værste tilfælde til alvorlige fejl, med udbedringer som også genererer udgifter.
• Større feasible solution space - Mange løsninger kræver en brugskultur for at have optimal
effekt, eller for at være funktionelle overhovedet. Uden kultur er det kun ”grove” og
”formelle”, ”stive” løsninger som fungerer. Attraktive byer har en høj grad af kultur
omkring løsninger, hvilket opnås blandt andet gennem systematisk overdragelse, gerne fra
en person som har høj anciennitet, til flere sæsoner af tilkommere. Dette står i kontrast til
lineær overlevering, dvs. fra person a->b->c. Et eksempel er lejrskolen – Arne Kyed løftede
niveauet over en lang årrække, men efter bare to generationers udskiftning af
medarbejdere med under 2 års anciennitet, degenererede niveauet betragteligt.
• Mere samarbejde – I en by hvor der er en antagelse om at de fleste kender hinanden, og
bliver ved med at kende hinanden, er der en større del af indbyggere som føler socialt
ansvar, og som forstår hvilke forhold der er at vedligeholde og respektere, og således
samarbejder på forskellige måder. En ny tilflytter kan have gode intentioner men sænke
niveauet af samarbejde alene ved ikke at forstå forholdene. En systematisk udskiftning af
beboere ændrer således kulturen mod mindre samarbejde. Men samarbejde er noget af det
som løfter en by fra at være beboelig til at være attraktiv, og det er et af de forhold som har
været truet i længere tid i Qaqortoq. Kulturen for samarbejde diskuteres nærmere senere.
• Tryggere børn – Langtidsrelationer påvirker børn positivt, og det er sundt for børn at have
flere nære forhold end kun deres forældre. Øvrig familie, kammerater, venlige gamle nabokoner,
pædagoger og lærere kan være vigtige figurer i børns liv, og kan hjælpe med at
aflaste forældre. I en by med lav gennemsnitsretention vil risikoen for at disse forhold
splittes ved at den ene part flytter, være øget.
Kriterie #4:
Leder løsningen til højere retention af borgere?
2-48
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Uddannelse for retention
Ønske om bedre folkeskole lader til at være en dominerende årsag til fraflytning fra byen. Der er
familier som er glade for at bo her, men som vælger at flytte herfra specifikt i jagt på mere attraktiv
folkeskole. Uddannelse har også været nævnt meget i kommunale dokumenter, og i ISG’s
Kujallermi Inuunerinneq (årsberetning fra 2021, ”det gode liv i Kujalleq”) uddybes befolkningstalproblemet
specifikt som et tab af ressourcestærke borgere, og af unge familier eller potentielle
familier. Det er anerkendt som en begrænsende faktor (efter erhvervsudvikling og
transportinfrastruktur). Men alligevel synes indsatserne for attraktiv uddannelse sporadiske i
forhold til fokus på f.eks. erhvervsudvikling. Man kan spørge: hvorfor er det vigtigt at skabe en by
som er attraktiv for familier og for uddannelse? Uddannelse giver store udgifter, og genererer ikke
direkte skatteindtægt som f.eks. erhverv. Af denne grund er det ikke overraskende at det ikke bliver
prioriteret ligesom lufthavn og erhverv. Er det så slemt hvis de selektive familier flytter til Nuuk
eller Danmark for folkeskolerne der? På det korte sigt er det ikke slemt. Der bliver tiltrukket andre
demografiske grupper i stedet for, især personer som gerne vil have arbejdserfaring og oplevelser –
således kan byen godt komme i mål om tilflytning og kvalificeret arbejdskraft uden at kunne
tilbyde en attraktiv folkeskole. Men på længere sigt er der en stribe af positive effekter af også at
kunne tilbyde velfungerende uddannelser:
• Højere retention – Folkeskolen er en af de primære årsager til fraflytning fra byen, og er
dermed en af de store årsager til lav gennemsnitsretention.
• Alsidig demografi, levende kultur, afledte effekter…
Kriterie #5:
Leder løsningen mod at skolen bliver tilvalgt af flere forældre?
Dynamik omkring folkeskole (og andre komplekse systemer)
Folkeskolen, eller uddannelsessystemet generelt, er et komplekst emne, et såkaldt wicked system.
Til at starte med kan systemer virke cykliske, og i debatten er de ofte omtalt på denne måde: ”Hvad
er problemet? Hvilket led skal vi fixe for at bryde cyklussen?”. Det kan illustreres:
Dårligt ry
Afledte
problemer
Ressource
stærke
aktører
flytter
Niveauet
falder
Niveauet
udfordres
Men denne cykliske reduktion er absurd, da der er mange flere faktorer, som alle skal være opfyldt
til enhver tid. Et udpluk af faktorer er:
2-49
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Godt ry
Opbakning
fra
forældre
Gode
lærere
God
ledelse/
arbejdsklima
Velforberedte
elever
God
folkeskole
Gode
materialer
Gode
forhold
De forskellige faktorer kan uddybes med så mange forgreninger at grafen begynder at ligne en
massiv trækrone. Hvad værre er, kan der også tegnes så mange effekt-tråde, at papiret bliver sort,
og informationen effektivt er 0 igen. Dette betyder at systemet i praksis virker som en blackbox:
Tiltag
B
Tiltag
A
Effekt
A
Tiltag
C
?
Effekt
B
Tiltag
D
Effekt
C
Figur 2-48 Hvordan skal man regne ud hvilke tiltag har haft hvilke effekter, når mange ting virker sammen?
I dette tilfælde må man opgive at tænke på ét problem eller én løsning, og i stedet have mange
faktorer i sinde. Dette perspektiv-skift kan understøttes med det retoriske trick:
Der findes ikke wicked problemer, kun wicked muligheder!
2-50
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Derfor har jeg ikke forsøgt at analysere folkeskolen, og den er på ingen måder undersøgt i dybden i
dette projekt. I stedet læner de mere komplekser emner i projektet sig op ad ekspertisen fra
relevante fagpersoner. Det gennemgående spørgsmål har været ”Hvad har din institution brug for
for at kunne gøre det den gør bedre?”. Når svaret ligger udenfor institutionen selv, er der mulighed
for at medvirken i mulighedskataloget kan bidrage til at møde behovet.
Wicked muligheder udenfor Tasersuup Atuarfia (folkeskolen)
Viceinspektøren for Tasersuup Atuarfia udtrykker to flaskehalse for skolens udvikling: En
flaskehals for retention af lærere er gode boliger. Dette er under konstruktion, så det medtages ikke
i det øvrige af projektet. Viceinspektøren vurderer, at en anden flaskehals for udvikling er at
rekruttere flere yngre lærere. Hun specificerer, at pasningsgaranti er flaskehals for at appellere til
dem.
Kriterie #6:
Leder løsningen mod pasningsgaranti?
Wicked muligheder udenfor GUX
GUX er tilsvarende et komplekst system, hvor en relevant fagpersons ekspertise er blevet brugt til
at indhente anbefalinger. Stinus Silassen efterspørger især to ting. Som nævnt i stedsanalysen har
GUX ingen kantine, og eleverne har en frokost-kultur for at købe varm mad i Pisiffik:
Kriterie #7:
Giver løsningen attraktive frokost-tilbud til GUX-elever?
Kriterierne for attraktiv mad kan uddybes som: sund, billig, hurtig at købe, spist i fællesskab, og
tæt på, så de ikke skal skynde sig for at nå tilbage i klasselokalet tide. Som nævnt i stedsanalysen
har eleverne også en kultur for at forlade GUX så snart undervisningen ophører, og ikke benytte
faciliteterne til gruppearbejde. Stinus efterspørger derfor at se mere gruppearbejde udenfor
undervisningstid. Løsningen kan både være ved at skabe bedre rammer på GUX, og udenfor GUX:
Kriterie #8:
Giver løsningen bedre rammer for gruppearbejde udenfor undervisningstid?
Dette leder til næste punkt... (næste side)
2-51
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Eqqissisimaarfik (Fælles rum til at være) eller kulturhus
Foruden rum til gruppearbejde på GUX, er det også oplagt at skabe andre rum for unge til at være i
hverdagen. Hvis rummet ikke er på et sted som udelukkende er dedikeret til studerende (som
fællesrummene på et kollegie), men derimod er et sted hvor der kommer personer i andre
aldersgrupper eller som læser på andre uddannelser/arbejder i andre erhvverv, er der mulighed for
udvidelse og vedligeholdelse af netværk udenfor de studerendes klasse, hvilket virker berigende for
alle som er involveret. Et værested til både unge og andre aldersgrupper, hvor der er plads til
fordybelse, er efterlyst på forskellige måder:
• Eksplicit ønske fra GUX-studerende – De studerende på GUX har bedt om et værested.
Dette er særligt ønsket af de studerende som bor på kollegiet på Qummut, så de har et
alternativ til at tage direkte hjem efter endt undervisning.
• Lokalplan – Der er forskellige punkter som synergerer med et fælles værested:
o
”Der bygges broer mellem førskolealder-folkeskolen-ungdomsuddannelserne” – En
måde at bygge bro er at skabe rum hvor de forskellige uddannelsestrin fysisk
sameksisterer i hverdagen, evt. ser hinanden lave lektier...
o ”Indføre udviklende og mere målrettede aktiviteter i børne- og ungdomsklubber” –
Hvis målet er udviklende aktiviteter, er rammer til fordybelse og tvær-demografisk
kontakt del af en mulig løsning.
o
”Ældrerådgivere skal medvirke til en god og indholdsrig alderdom og øge ældres
deltagelse i samfundet” – Hvis målet er indholdsrig alderdom og øget deltagelse, er
rammer til længere ophold og tvær-demografisk kontakt del af en mulig løsning.
• Forebyggelse af hærværk – I det omfang hærværk skyldes at unge savner et sted at være, er
et værested del af en mulig løsning.
• Mere fællesskab i hverdagen – Især for dem som bor på Qummut, er der så lang vej mellem
bycentrum og hjem, at det kan føles uoverkommeligt at tage ud igen efter man er kommet
hjem fra arbejde/studie. For dem vil det skabe en dejligere hverdag at have et sted at tage
hen direkte efter arbejde/studie. Dette kræver at der er åbent man-fre, at der altid er plads,
at der er mageligt, og ikke for dyrt – evt. ingen forventning om at der købes noget.
Kriterie #9:
Udgør løsningen et fælles værested (Eqqissimaarfik) eller kulturhus til hverdagsbrug?
For et sådant værested vil kriterierne være: centralt, gode adgangsforhold, åbent mindst man-fre,
mange pladser, mageligt (evt. indbydende at tage skoene af, forskellige typer sidde-muligheder, evt.
muligheder for udstrækning og aktivering af core-muskler efter allerede at have siddet mange
timer i løbet af dagen), roligt (for fordybelse), intimt (for nærvær), billigt/gratis, ingen
udskænkning, evt. opbevaring af skoletasker, evt. gode faciliteter til at medbringe små børn. Dette
uddybes senere, og bliver emne for mere diskussion, da det er komplekst, og bliver bedre med mere
inddragelse. Det vil være åbenlyst for de fleste at central placering af et værested betyder placering
nær torvet, og ikke f.eks. ved Timersortarfik.
Dette leder til første værdi... (næste side)
2-52
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Værdi - Torvet
Dette veldefinerede bycentrum er et privilegie, som mange grønlandske byer ikke har, og det er
værd at bevare og udvikle omkring. Det er del af identiteten, og det giver værdi både til højtider og
til hverdag. Qaqortoq har ikke et fælles værested eller kulturhus som er bredt anvendt i hverdagen
– ikke som Katuaq i Nuuk eller Taseralik i Sisimiut. Men alligevel er der i højere grad her (end
måske i Taseralik og Katuaq) fællesskab på torvet. Det er rum for spontane møder i hverdagen,
hvor man kan se på mennesker, se hinanden i øjnene, genkende hinanden, hilse, og gøre ophold.
Dette opfylder et basalt behov i hverdagen, især for dem som ikke har familie her, men også for
dem som har. Det skal beskyttes. Dette er første åbenlyse værdi:
Kriterie #10:
Beskytter og udnytter løsningen det eksisterende bycentrum (torvet/elven/brættet)?
Det kan værnes om ved at øge mængden af personer som går forbi torvet og gør ophold, såkaldte
spontane møder, hvilket er en værdi i sig selv:
Værdi – Spontane møder i hverdagen
I Qaqortoq, såvel som i mange mindre byer, sker der en betydelig mængde spontane møder af
kendte ansigter i hverdagen. Dette giver en følelse af fællesskab, som er vigtig især for dem som
ikke har familie i byen, eller som lige er flyttet til, og kan gøre forskellen mellem om de føler sig
hjemme eller som fremmede i byen. En by som faciliterer spontane møder i hverdagen står i
kontrast til:
• Byer der er så store at det er usandsynligt at man ser nogen man kender ud af alle de tusind
mennesker man passerer,
• Byer som mangler offentlige og semi-private rum til ophold og rekreation,
• Byer som er designet omkring transport i bil, hvor man enten ikke genkender dem man
passerer, eller ikke har change for at standse op.
Bil og taxa bruges dog til en stadig voksende andel af alle ærinder, og nybyggeri mangler semiprivate
rum og attraktive alternativer til transport i bil, hvilket begge virker hæmmende for
spontane møder i hverdagen.
To specifikke under-kriterier er:
Kriterie #11:
Faciliterer løsningen spontane møder i hverdagen?
Kriterie #12:
Leder løsningen til øget fodgængervenlighed?
Kriterie #13:
Udgør løsningen et offentligt rum til ophold eller et semi-privat rum?
Værdi – Natur indenfor rækkevidde
En anden kvalitet ved Qaqortoq er at naturen er så tæt på, at det er let at komme ud i naturen til
hverdag. Dette er både ved at havnen er central, og ved at der er naturområder i og omkring byen.
Kriterie #14:
Leder løsningen til at natur fortsat er indenfor rækkevidde?
2-53
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Værdi in limbo - Kultur for frivillighed
Qaqortoq har været kendt som en by med et rigt kulturliv – måske det rigeste i Grønland under
”Qaqortoqs quldalder” i 90’erne - men kulturlivet giver indtryk af at være på et historisk lavpunkt.
Både de kommunale og de private indsatser lader til at være degenereret over flere år til et hidtil
uset minimum. Nogen initiativer blev sat på pause under covid, og er endnu ikke blevet genoptaget.
Initiativer giver indtryk af at være sporadiske. Der tales om ildsjæle, som føler at de kæmper alene
og at det kun er et spørgsmål om tid før de mister motivationen. Hvad er der sket? Pilutannguaq,
leder af kultur- og fritidsforvaltning pointerer: Der er en tendens til at personer ophører med at
ville arbejde frivilligt når de hører kommunen er involveret; ”de vil betales – forståeligt nok”.
Forrige fritidsleder Lasse Gustavsen beskriver en oplevelse af at kulturen var velfinansieret i en
periode, men at budgettet gradvist blev mindsket. Dette blev efterfulgt af en periode hvor aktører
sagde ”før fik vi penge for det, men hvis vi ikke gør det, gør ingen det – så vi gør det.” Men det var
kun et spørgsmål om tid før motivationen løb tør, og aktiviteterne ophørte.
Det virker som et umuligt problem for begge parter.
Og det er et helt klassisk Prisoner’s Dilemma.
Det er grundstenen i Game Theory, og det har en løsning.
Men først: Hvordan svarer kulturen for frivillighed til et prisoner’s dilemma?
Under ”Guldalderen” var systemet i en tilstand af gensidigt samarbejde, men af flere grunde er det
degenereret til gensidig modvilje. Paradokset er at ingen af parterne er tilfredse – både kommunen
og borgerne anerkender det som attraktivt at have et rigt kulturliv - men ingen af agenterne kan
forestille sig at genskabe den tilstand, de var tilfredse med; aktør 1 (kommunen) afventer at aktør 2
ofrer sig selv, medens aktør 2 (borgerne) ligeledes afventer at aktør 1 ofrer sig selv. Til tider ofrer
den ene part sig, men bliver ikke belønnet af den anden part: Når individuelle ofrer sig, føler de sig
ikke anerkendt, eller føler sig alene. Når kommunen ofrer sig ved at øge budgettet, tager borgere
betaling for givet og nægter at agere frivilligt; så det er kun et spørgsmål om tid før de agerer
egoistisk igen.
Således er systemet låst i en sup-optimal tilstand af manglende samarbejde.
Prisoner’s dilemmaet har én løsning: Hvis der skal genetableres en stabil tilstand af gensidigt
samarbejde, skal begge aktører føle at de bliver belønnet for deres indsats. Kommunen skal kunne
øge budgettet uden frivilliges bidrag svinder ind; og frivillige skal kunne bidrage uden de føler at de
kæmper alene, eller bliver taget for givet. Løsningen er pr. definition at genforhandle den sociale
kontrakt for deltagelse i kulturlivet:
Kriterie #15:
Leder løsningen til en genforhandling af den sociale kontrakt for Qaqortoqs kulturliv?
Hvad vil det sige? Der skal forventningsafstemmes gennem dialog, for eksempel borgermøder.
Løsningen kan ikke komme fra den ene part alene. Det vil kun virke hvis der sker en gensidig
forhandling mellem borgere og kommunen. Den resulterende plan for at opretholde kulturlivet,
”Den Sociale Kontrakt”, vil kræve gensidig transparens: borgerne skal kunne se hvad kommunen
bidrager med, og kommunen skal kunne se hvad borgerne bidrager med. Værktøjer kan involvere:
Arbejdsgrupper, organisationsdannelse, budgetter, tidsskrifter, video-reportage, flere
kulturpriser… Forholdene under ”Qaqortoqs guldalder” kan bruges som inspiration. Forholdene
fra ”Qaqortoqs guldalder” beskrives i et bilag til Del 3, med beskrivelser fra Aka Høegh og Ivars
Silis.
2-54
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.6.2 Kriterier
Kriterierne, som blev formuleret under analysen, er blevet grupperet som følger. Der er formuleret
ét hovedemne til at forme debatten, og fire instrumentale hovedemner, såkaldte ”hårde nødder”.
En uredigeret liste af værdier og udfordringer kan læses i bilag.
Overensstemmelse
med planstrategi &
koalitionsaftale
Overensstemmelse
med ISG’s
anbefalinger
Højere retention
af borgere
(Udvikling foruden erhverv
og befolkningstilvækst)
Kulturhus
Attraktiv folkeskole
Social kontrakt for
kultur og
frivillighed
Værested i
hverdagen
Flere yngre lærere
Bedre ry
Transparens
omkring
kunstneres
indsatser
Central placering
Pasningsgaranti
Transparens
omkring frivilliges
indsatser
Velforankret
byggeprojekt
Transparens
omkring
kommunens
indsatser
& Diverse
Bedre vinding af lufthavn for
den gennemsnitlige borger
Hverdagsværested for
forskellige aldersgrupper
Attraktive frokost-tilbud
til GUX-elever
Bedre bycentrumsdynamik Rammer for gruppearbejde Flere spontane møder
i hverdagen
Bevaring af værdier der
er truede af udvikling/
Synergi med
eksisterende værdier
Liv ved
torvet/elven/brættet
Stærkt socialt
fællesskab
Natur indenfor
rækkevidde
Skønhed i
det offentlige rum
Musikkultur
Fodgængervenlighed
2-55
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.7 DELKONKLUSION/RECAP
Der er i dette katalog blevet fokuseret på kultur, fritid og skole; erhverv er blevet prioriteret
mindre da det allerede er et område som tager meget opmærksomhed i den offentlige debat, og der
er veletablerede institutioner som arbejder målrettet med erhverv.
Der er blevet identificeret en række positive egenskaber ved byen, og der er blevet tegnet et billede
af forskellige tendenser i byens udvikling, Én tendens, som er blevet identificeret som vigtig, men
som ikke optager meget opmærksomhed direkte, er den høje flyttefrekvens. Det har en stribe
negative effekter, og det anbefales at både borgere og kommunen udvider deres interesse fra at
bekymres om befolkningstal, og til også at kere om flyttefrekvens; det vil sige retention
af herboende borgere såvel som retention af fremtidige tilflyttere.
De øvrige mål som er blevet formuleret er instrumentale for at sænke flyttefrekvensen. Til det er
der er mange kriterier; nogen er ”stædige”, men der er også ”lavt hængende frugter”. Der er
desuden blevet identificeret ”fire hårde nødder”:
Attraktiv
folkeskole
Velforankret
kulturhus
Pasningsgaranti
for
tilflyttere
Social
kontrakt
for kultur
&
frivillighed
De fire hårde nødder bruges som inspiration til det løsningsorienterede arbejde, som finder sted i
de sidste to dele af mulighedskataloget; stedsanalysen slutter, og mulighedskataloget
begynder at leve op til sit navn!
To emner som - trods der ikke er blevet arbejdet målrettet med dem - anerkendes som
problematiske, men som udelades for at overholde deadline, er erhvervsudvikling og
renoveringsefterslæb. Der vil stadig indgå idéer i del 3 om disse emner, men de vil ikke
diskuteres i Del 4 da der ikke er formuleret kriterier som omhandler dem. De kan diskuteres i
eventuelle borgermøder afledt af mulighedskataloget, men de er ikke i fokus i analysen her. Læsere
opfordres igen til at være aktive: Lav egen informationssøgning, læs interviews og noter i bilag, læs
lokalavisen, deltag i den faglige diskussion. Kataloget bliver bedre jo flere deler deres mening.
I næste del arbejdes der ligesom i Del 1 åbent; hvor Del 1 handlede om åben informationssøgning,
handler del 3 om åben løsningssøgning. Der skal samles en oversigt over alle de forskellige
idéer, byens indbyggere har til byen. Der skal tænkes kreativt. Det bliver sjovt.
SLUT DEL 2
2-56
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8 BILAG TIL DEL 2
2.8.1 Liste af kriterier
Kriterie #1:
Sikrer løsningen målrettet udvikling foruden erhverv og befolkningstilvækst?
Kriterie #2:
Bidrager løsningen til at gennemsnitlige borgere får vinding af lufthavnen,
eller bidrager løsningen til at den gennemsnitlige borger kan kæmpe succesfuldt for at få det?
Kriterie #3:
Bidrager løsningen til bevaring af værdier der ellers er truede af udvikling af lufthavnen?
Kriterie #4:
Leder løsningen til højere retention af borgere?
Kriterie #5:
Leder løsningen mod at skolen bliver tilvalgt af flere forældre?
Kriterie #6:
Leder løsningen mod pasningsgaranti?
Kriterie #7:
Giver løsningen attraktive frokost-tilbud til GUX-elever?
Kriterie #8:
Giver løsningen bedre rammer for gruppearbejde udenfor undervisningstid?
Kriterie #9:
Udgør løsningen et fælles værested (Eqqissimaarfik) eller kulturhus til hverdagsbrug?
Kriterie #10:
Beskytter og udnytter løsningen det eksisterende bycentrum (torvet/elven/brættet)?
Kriterie #11:
Faciliterer løsningen spontane møder i hverdagen?
Kriterie #12:
Leder løsningen til øget fodgængervenlighed?
Kriterie #13:
Udgør løsningen et offentligt rum til ophold eller et semi-privat rum?
Kriterie #14:
Leder løsningen til at natur fortsat er indenfor rækkevidde?
Kriterie #15:
Leder løsningen til en genforhandling af den sociale kontrakt for Qaqortoqs kulturliv?
2-57
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.2 Prompts
”Prompts” er en slags oplæg, der skal få modtageren til at tænke kreativt på løsninger. En god
prompt er tilpas åben til at få modtageren til at tænke kreativt, og tilpas konkret til at få
modtageren til at adressere den rigtige problemstilling.
Der laves prompts til forskellige målgrupper.
Målgruppe: Alle
• Åbne
o Hvad er din vision for Qaqortoq?
o Hvad er dine drømme om din fremtid?
o Hvad savner du fra fortiden?
o Hvilke aktiviteter vil du gerne kunne lave i Qaqortoq?
o Hvilke bygninger savner du i Qaqortoq? Hvor skulle de være?
• Fokuserede
o Kulturhus/værested
• Hvilke funktioner og aktiviteter kunne du tænke dig i et kulturhus?
• Hvor kunne du godt tænke dig et kulturhus?
o Attraktiv folkeskole
• Hvad er dine tanker om Tasersuup Atuarfia?
• Hvad ønsker du af en folkeskole til dine børn?
• Hvad skulle der til før du ville have dine børn gik i skole her?
o Pasningsgaranti
• Forslag til at opnå pasningsgaranti?
o Social kontrakt for kultur og frivillighed
• Hvilke ønsker har du til dialogen mellem kommunen og det offentlige?
Har du nogen forslag til hvad skulle gøres anderledes?
• Har du forslag til hvordan kulturlivet i Qaqortoq kan styrkes?
• Agerer du som frivillig?
• Hvis ja: Hvad driver dig?
• Hvis ja: Har du overvejet at stoppe?
• Hvis nej: Hvad ville give dig mere lyst til at agere som frivillig
• Hvad tror du ville give andre mere lyst til at agere som frivillig?
• Synes du, du har overblik over hvordan kommunen støtter kultur?
Hvordan vil du helst informeres?
• Ønsker til kommunens hjemmeside/facebook/brug af opslagstavler?
o Diverse
• Idéer til at få det bedste ud af lufthavnen?
• Idéer til hvordan man kan komme tættere på naturen i sin hverdag?
• Idéer til at gøre bycentrum endnu bedre?
• Idéer til frokost-tilbud til GUX-elever?
2-58
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Målgruppe: GUX
Den fokuserede del af prompten til de studerende fokuserede på rum og aktiviteter (wishes for
activities, ideas for buildings), da det i løbet af stedsanalysen er blevet vurderet at der mangler rum
og aktiviteter for de unge.
Mødet blev holdt på engelsk og på grønlandsk.
De studerendes svar er inkluderet i Del 3, og kan læses på facebook.
2-59
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.3 Fokus – Kredsretten
Kredsretten er en kontroversiel bygning, som mange reagerer stærkt negativt på: ”Den passer ikke
ind”, ”Allerede da fundamentet stod færdigt kunne jeg se den ville blive alt for stor”, nogen
konspirerer at ”Den er et tyndt camoufleret hint for at vise magt fra Selvstyret og Danmark”.
Per denne parameter er kredsretten et fejlet projekt. Hvad er historien bag?
Ikke den eneste nye kredsret – Kredsretten er en af fire kredsretter, som blev opført omkring 2013-
2017. De er tegnet af det danske arkitektfirma ERIK, og projekteret i samarbejde med Masanti. De
andre tre er i Nuuk, Sisimiut og i Ilulissat, og de følger de samme retningslinjer til central
placering, farve, udformning og beklædning, som forklares at være hensyn til ”Det udfordrende
grønlandske klima”. Alle bygninger tager hensyn til klimaet på samme måde ved at have
”vedligeholdelsesfri facader”: metalvinduer, og varmebehandlet træ som beklædning.
Arkitektens tanker om tilpasning i Qaqortoq - På arkitektens hjemmeside kan man læse
arkitektens overvejelser om Kredsrettens udtryk: ”[bygningen] placerer og indskriver sig i naturlig
sammenhæng med den øvrige bebyggelse […] der ligger en række boligbebyggelser, som den nye
bygning i sin placering, skala og geometriske udformning, lægger sig i forlængelse af. […]
Bygningen er udformet som en længebygning i én etage med udnyttet tagetage.”
Idéen at følge formen på længebygningerne er måske inspireret af delområdeplanen:
Kommunens intentioner om tilpasning (Delområdeplan) – Kredsretten er placeret på delområde
200-A2- Aaninngivit. Området er præget af to typer boliger: gamle enfamiliehuse i én etage med
udnyttet tagetage (dem som Kredsretten angiveligt ligner i udformning) og nyere to etagers
etageboliger. Kredsretten ligger på grænsen af de to områder. Det kan læses i delområdeplanen, at
kommunen har intentioner om at denne stil skal bevares: ”Nyt byggeri kan opføres som
fritliggende og tæt/lav bebyggelse i indtil 1½ etage. Dog kan etagebebyggelsen på Majavej fornys
med etagebyggeri i op til 3 etager.”
Borgernes oplevelse om tilpasning (En uheldig hybrid) - Arkitektfirmaet har taget det interessante
valg at udnytte muligheden for at bygge i to fulde etager, men at imitere rammerne til små 1½etages
huse (lokalplan b2-1, rammeområde b2.):
• ”Stk. 6.1 – Bebyggelsens ydervægge skal opføres af træbeklædning og males i farverne enten
gul, blå, rød eller grøn. Vinduer, vindueskanter og sternbrædder males hvide.
Farvesætningen på det enkelte hus med disse farver skal aftales med
2-60
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
kommunalbestyrelsen.” Dette har arkitektfirmaet afveget fra ved at bruge røde vinduer og
lade træet stå ubehandlet, hvilket ”patinerer flot”. Borgerne er uenige, da der formes sorte
plamager fra bunden på grund af fugt.
• ”Stk. 6.2 – Tagene skal være dækket af sort tagpap”
• ”Stk. 6.3 – Tagene skal være symmetriske saddeltage og må godt have kviste.”
• ”Stk. 6.4 – Taghældningen skal være mellem 35 og 45 grader.”
Således kombinerer de idéerne til to helt forskellige typer bygninger, og får derved en bygning der
slet ikke ligner nogen af delene. De tegner desuden et hus som måske kunne klare forholdene i
Qaanaaq, og således passer det ”I det udfordrende Grønlandske klima”, men bliver upassende i
Qaqortoq. Der er flere valg som virker uheldigt sammen:
• Minimalisme - ERIK bestræber sig som mange andre arkitekter på et minimalistisk udtryk,
hvilket sammen med den sprængte skala fjerner bygningen sig så meget fra de 1½-etages
boliger som angiveligt er inspiration, at det for de fleste slet ikke er genkendeligt at
kredsretten skal ligne en af områdets charmerende 1½-etages boliger.
• Facade vender væk fra vejen – Når man kan passere en bygning mange gange uden at lære
hvad den er til, bliver den afvisende og obskur, i stedet for transparent og ærlig.
• Sprængt skala – Bygningen skal forestille en 1½-etages bolig, men er måske fem gange så
stor i volumen. Dette, sammen med bygningens nærhed til bymidten og til vejen, gør at
bygningen føles voldsom.
• Passiv facade - Resultatet af den sprængte skala uden detaljer er at facaden er passiv, og
virker som en ”død” bygning på lokationen.
• Lavt besøgstal - Dette er kombineret med det lave daglige besøgstal, som gør at bygningen
ikke kun er død ift. forbipasserendes ophold og visuel stimulation, men også ift. besøgende.
Sammenligning med Nuuk og Ilulissat - Nuuk er allerede præget af broget nybyg, og her ligger
Kredsretten blandt andre nye bygninger, så her var ikke nogen byggetradition at respektere. I
Ilulissat giver bygningen heller ikke indtryk af at passe ind, men her ligger den tilpas langt væk fra
vejen til ”kun” at skæmme udsigten fra de omkringliggende boliger. I Qaqortoq ligger bygningen
derimod meget tæt på vejen, og som forbipasserende får man en følelse af at befinde sig tæt under
en bygning der næsten virker intimiderende i hvor hårdt og afvisende den troner ud mod vejen.
Dette kan være grunden til at mange lader til at have en stærkt følelsesmæssig reaktion på
bygningen; hvis den havde været placeret i udkanten af byen, eller længere væk fra eksisterende
fodgængertraceer, havde flere nok tolereret den.
2-61
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Konklusion – Arkitekten har tydeligvis gjort sig umage, og følger delområdeplanen kreativt. Men
bygningen er stadig voldsomt upopulær. Den er hermed et eksempel på mange danske
arkitektfirmaers mislykkede forsøg på at lave en bygning som opleves af de forbipasserende som
visuelt attraktiv. Der er mange gode idéer, men udførelsen falder helt til jorden. Man kan forstå på
lokalplanen at det er meningen det ikke skal ske, men sådan kan der være huller; det viser sig at det
er indviklet at lovgive om nye bygningers udformning. Mulige tilføjelser for at forebygge
tilsvarende situationer kunne være, at nye bygninger nær/i boligområder i Qaqortoq skal opfylde:
• Idéforslag/dispositionsforslag/forprojekt i høring blandt lokale.
• Færre dispensationer fra træk som følger den dominerende byggestil: udhæng, hvide sterne
og vinduer, facade-fladen skal være i mindst to niveauer, pigmenteret malet træfacade.
• Krav til at tegningerne involverer et render eller skitse af hvordan bygningen ser ud for en
forbipasserende fodgænger. Dette er blandt løsningsforslagene mod ”umenneskelig”
arkitektur i Byer for Mennesker.
• Begrænsning på bygningens højde ift. den vinkel, der dannes med tilstødende vejes
vejmidte. Dette er et supplement til regel om afstand til vej, og max etagehøjde, og er en
måde at prøve at opnå mere aktive facader og bygninger som ikke troner voldsomt mod
gående.
• Måske vi bare skal håbe på at der i fremtiden er flere grønlandske arkitektfirmaer som
vinder i stedet for danske…
Dette er stof til eftertanke og dialog.
Figur 2-49 Den ligner de andre kredsretter, men her kunne det være en UFO som var landet: Passiv facade uden noget
at gribe i, uden tilhørsforhold. En uncanny super-sized imitation af enfamilieboligerne ved siden af.
2-62
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-50 "Dødt rum"
Figur 2-51 Hvad er formålet med halvmuren i beton?
Også beton-væggen rundt om bygningen vidner om en manglende forståelse for bygningens kontekst. Hvis bygningen
alene ikke dræbte rummet omkring sig, er en halvmur i beton rundt om en parkeringsplads sikker på at gøre det.
Ingen andre steder i byen lukkes arealet rundt om en bygning af som her (med undtagelse af hoftehøje stakitter som
omkranser gamle haver). I det øvrige af byen færdes man som i det åbne land i det at man frit kan forme stier hvorend
terrænet tillader det, hvilket gør så byrummet som udgangspunkt har en følelse af fælles ejerskab.
Figur 2-52 Før kredsretten: Teltplads.
2-63
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.4 Interviews
2.8.4.1 Metode til interviews
De interviews som blev udført under Del 2 er her løst transskriberet i vilkårlig rækkefølge. De er
teknisk set interviews fordi de blev holdt med en gensidig forståelse for at hensigten med dem var
at bruge dem til Mulighedskataloget, men nogen af dem blev ført så åbent, at de havde karakter af
åbne dialoger.
Nogen af de interviewede henvendte jeg mig til. Nogen havde jeg fået af vide af andre, jeg burde
tale med. Endnu andre henvendte sig til mig, efter jeg lavede et opslag om at jeg søgte personer,
som ville interviewes.
2-64
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Nogen af de interviewede stillede jeg målrettede spørgsmål til. Andre talte jeg helt åbent med. Jeg
forsøgte at stille åbne spørgsmål om både dem selv, deres opfattelse af fortiden, nutiden, og deres
idéer til fremtiden:
• Hvilken tilknytning har du til byen?
• Hvad har fået dig til at flytte til/fra byen?
• Hvad er du glad for nu?
• Hvad synes du er problematisk nu?
• Er der noget du savner fra fortiden?
• Er der noget du synes har ændret sig til det bedre igennem tiden?
• Har du nogen idéer til tiltag?
• Er der nogen andre du synes jeg burde tale med?
2.8.4.2 Interview – Nikolaj Lønstrup (Ungdomsklubben)
Interview holdt d. 17/6. Klubben er for unge ml. 8-21 år. De har flest ufaglærte medarbejdere, og
den sidste nye ansatte er socialhjælper.
Jeg talte med klublederen, Nikolaj Lønstrup, som har været klubleder siden januar. Han har
forskellig relevant erfaring, blandt andet ved at lave musik-camps i Nuuk og i Tasiilaq. Han er
desuden aktiv musiker, hvilket kan mærkes i hverdagen i klubben. Han siger blandt andet om sit
virke: ”Noget af det jeg er særligt optaget af, er at opdage og udvikle talenter.” Der bliver spillet
meget musik på klubben, men der er også andre kreative aktiviteter og fordybelse.
Klubben indeholder en række rum, der er dedikeret til forskellige aktiviteter:
Rum Status Aflåst? Note
Musik-øvelokale Funktionelt Åbent Musiklokalet er ikke kun for børn og
unge men også for alle i byen
Inersuaq (stort
multirum)
Funktionelt Åbent Har blå/hvide vægge og et lidt ”sterilt”
udtryk, som klubben gerne vil male i
mere levende farver.
Kiosk Funktionelt Åbent
Kreativt rum Funktionelt Låst*
Sløjd/værksted Funktionelt Låst*
Film/hygge-rum Delvist funkt. Åbent Slappe af rum + Film rum, som lige er
blevet færdigt
Indspilnings Studio Funktionelt Låst
LAN/PC-rum Delvist funk. Låst Computerne er offline men kan stadig
bruges, næste mål er at nå E Sport for
hele sydgrønlandske klubber
Flere depoter Funktionelt Låst 1 depot er lavet om til 2
Så der kunne laves Studio rum
Kontor Funktionelt Låst
”Låste” rum låses op når de er i brug, således at børn/unge kun er der under opsyn.
Nikolaj har fået frie hænder af ledelsen, og har blandt andet taget initiativ til at ændre mange af
rummene siden sin start i januar, og har for eksempel været travl ved at rydde op i flere af de rum
på overetagen, som har været anvendt som depot. Et af depot-rummene er gjort til et studie til at
optage musik, hvilket er meget populært. Oprydningen og omstruktureringen er en proces, som
kan kan se ved at der er enkelte ting som ikke ligger på sin plads.
Klubben følger ca. følgende skema:
2-65
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Tid Hvem man tir ons tor fre lør*
9-13 4 - 10 klasse
13-17 4.-6. klasse Kreativ
Klubrådsmøde
Musikmøde
Film Disko Personalemøde
Disko
Stoledans
Disko
Stoledans
17-19 Lukket
19-23 6. klasse -
21 år
Kreativ
Musikmøde
Klubrådsmøde
Film Disko Disko Disko
*Fredag & lørdag 19:00 til 24:00 . Lukket søndag, undtagen når klubrådet holder frivilligt åbent.
Til klubrådsmødet bliver der lavet planer, ca. for et par uger frem. Klubrådet er udgjort af unge,
som har meldt sig frivilligt. De laver mange arrangementer, og har mange idéer.
Dem som bruger musiklokalerne mødes også hver mandag. Nikolaj oplever at kulturen for at bruge
musiklokalerne er god, og at de generelt bliver behandlet med respekt. Musiklokalerne bliver
desuden udlånt i aftentimerne efter henvendelse (på tlf. 64 24 72), og også her oplever han at der er
en god kultur for at behandle lokalerne og instrumenterne godt.
Der bliver støttet op om arrangementer.
Det er et tæt samarbejde m forældrene og skolen. Politiet kommer og laver oplæg om rygestop og
tandhygiejne.
Klubben laver arrangementer til højtider, for eksempel udklædningskonkurrencer og spøgelsesrute
til halloween.
”De unge elsker gys og gyserhistorier. De vil hele tiden lære noget. De kommer og spørger, når de
er trætte imellem leg og musik, ”lad os hygge” og så det de helst vil høre, er qivittoq
(spøgelseshistorier).”
Kioskens overskud bliver brugt til at købe ting. I kiosken kan man få mad, snacks, og låne ting, så
som ketsjere og instrumenter.
2.8.4.3 Interview - Minik Schmidt (Kirken, lokaludvalget)
Interview holdt d. 20/6. Minik henvendte sig forud for opslaget, om at han gerne ville fremlægge
projektet for lokaludvalget. Vi var enige om at vi skulle tale på et tidspunkt.
Minik er født i Qaqortoq, hvor han boede ind til konfirmationsalderen. Han er flyttet tilbage til
Qaqortoq for 5 år siden. Minik er præst, og er formand for lokaludvalget. Der er flere præster i
familien, og han er særligt optaget af velgørende arbejde.
”Jeg husker Qaqortoq som at det plejede at være Grønlands Paris. Et kultur-centrum. Det er gået
ned ad bakke siden midten af 90’erne, hvor Aka Høegh rejste bort. Vi kæmper stadig for kulturen,
men det føles stadig som om det slet ikke er hvad det har været”
”Jeg synes det kunne være fedt at have et lysshow på vandtårnet, til at lyse lidt op i de mørke
måneder. Jeg har spurgt om et tilbud, men ikke fået svar. Jeg ved ikke om det ville være dyrt.
Jeg er også interesseret i en Qivittoq-statue ude i fjeldet. Det kunne være fedt.
Jeg er også optaget af at finde ud af, hvad man kunne bruge heliporten til. Man kunne bygge nogen
spændende ting der. Men jeg afventer og ser om den bliver købt af nogen som bare vil fortsætte
2-66
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
med at bruge den som heliport. Desuden tror jeg at naboerne ville være kede af hvis der blev bygget
noget, som tog deres udsigt.
En svømmehal kunne være godt. De har lige fået en container-svømmehal i Ittoqqortorimiit,
hvilket viser at det behøver ikke være meget dyrt eller stort.
Jeg synes også der mangler et sted, hvor arbejdsløse kan komme og bruge deres tid konstruktivt.
Lidt ligesom kofoeds skole. Det skal ikke bare være et sted hvor man kan sove og tage imod
almisser. Det giver værdi og selvtillid at bidrage selv, og være aktiv i et fællesskab. Der kunne også
være kurser.
Kirken er gammel, og den er ikke særlig veludformet ift. til handicappede. Det er ærgerligt.
Vi har en kummefryser, hvor man kan donere mad. Den har været populær. Især håber vi, at dem
som fanger sæler for pelsen men som ikke har tilladelse til at sælge sæl på brættet, donerer deres
fangst. Det er desværre ikke så mange der gør det. Jeg kan godt forstå at det er de færreste, der vil
gå besværet igennem at donere sælen i kummefryseren. De er trætte når de kommer i havn, og vil
gerne bare direkte hjem. Det tager jo også tid at skære den op. Hvis der var et slagteri som var
åbent om aftenen, kunne det måske gøre forskellen. Det er ærgerligt, at man regulerer så stramt for
at undgå bijobbere. Man siger man vil beskytte fangerne, men der er næsten ikke nogen fangere
tilbage. Det leder ofte bare til spild. Flere skindsælgere flår sælerne et godt stykke udenfor byen
hvor ingen ser dem, fordi de ellers bliver sure over at sælkødet går til spilde.
Vi har 150.000 kr om året til rådighed i lokaludvalget. Alle kan ansøge om støtte til ting, og hvis tre
eller flere stemmer for, så går forslaget igennem. ”
2.8.4.4 Interview - Naja Motzfeldt
Interview udført d. 21/6. Naja henvendte sig efter at have set det opsøgende opslag. Naja er vokset
op i Qaqortoq, og har boet i København de sidste 8 år imens hun har læst en bachelor i grønlandske
og arktiske studier (tidligere ”eskimologi”). Vi talte hjemme hos hende, sammen med hendes 4
måneder gamle datter. Vi fik te og hjemmebagte småkager.
Fjernere netværk i Danmark - ”Jeg værdsætter at jeg føler mig hjemme her. Jeg har familie,
jeg har et netværk. I København kunne jeg føle mig alene hver dag, især under covid-nedlukningen,
hvor alle prioriterede at være sammen med deres allernærmeste omgangskreds. Så blev jeg valgt
fra. Det var ret ensomt.”
Bevidste valg omkring alkoholkultur - ”Det chokerede mig at komme tilbage og se hvor højt
alkoholforbruget egentlig er. Det tror jeg ikke jeg rigtig lagde mærke til før jeg flyttede væk. Jeg tror
også det er ekstra synligt for mig, nu jeg bor så tæt på Rock House. Jeg synes det er ærgerligt, at de
har den trang. Jeg tror det har noget at gøre med at dulme en smerte. Som ung drak jeg, men jeg
synes, jeg drak så jeg hyggede mig. For eksempel ville vi tage til søen og lave bål og spille musik,
måske bade, og så blev der da også drukket lidt. Det var enormt hyggeligt. Men jeg drikker ikke
længere, det kan jeg mære er bedre for mit psykiske helbred. Jeg har skullet lære hvordan jeg
hygger mig i et selskab når jeg er den eneste, som ikke drikker. Jeg har vendt det til noget positivt:
jeg kan være den som kører andre hjem, og jeg kan være en rolig, tryg og positiv tilstedeværelse for
de andre. Og jeg kan huske hvad der skete dagen efter!”
Manglende kulturcenter - ”Jeg kan tydeligt huske en vision om et kulturcenter, fra da jeg var
ung. Det var noget med at kombinere hallen og højskolen og puilasoq (vandkulturhuset, projekt
afbrudt i 2008 pga finanskrise). Det er aldrig blevet til noget, tydeligvis. Men jeg synes stadig der
mangler et sted, hvor folk kan samles, gerne hele døgnet rundt. Her er mange talenter, men de er
spredt.”
2-67
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Frivilligt initiativ - ”Jeg synes jeg kan mærke, der er en forventning om at det offentlige sætter
rammerne til forskellige ting. Jeg kan godt savne at folk selv sætter rammerne, og samler sig,
sætter noget i gang. Jeg ved at da min far var ung, var der tombola nede ved torvet. Det tror jeg var
sat i gang af nogen danskere som arbejdede her. Hvad hvis nogen af idrætsklubberne kunne gøre
det samme? De kunne evt. bruge det til at samle penge ind til deres rejser, og de har jo et stærkt
fællesskab allerede. Jeg forestiller mig de godt kan samarbejde om at organisere nogen ting.
Apropos det, så ved jeg at der har været sådan ”smagsprøver” på at være med i idrætsklubber til
vinterfestivaler. Det har virket rigtig godt. Ellers kan det godt være lidt overvældende at komme ind
i en eksisterende sporstklub hvor alle kender hinanden.”
Savner bedre kildesorteringsvilkår - ”Jeg savner gode fysiske rammer for at man kan lave
kildesortering af sit affald. Jeg ved der er bobler til metal og glas, men kan vi ikke få dem endnu
tættere på? Jeg var så glad for at sortere i København, og jeg ved at det går rigtig godt i mange af
kommunerne omkring København. Jeg tror det er fordi de er gode til at gøre det nemt, det skal
bare være nemt!”
Brugervenlige, gennemarbejdede hjemmesider - ”Jeg synes det er ærgerligt, at det er så
svært at finde nøglepersoner på kommunens hjemmeside. Det plejede at være nemmere at finde
kontaktoplysninger til specifikke personer. Jeg tror de har fjernet det på grund af spam eller
hacker-problemer. Generelt savner jeg nogen af de offentligt, digitale services, de har i Danmark.
Skat og borgerservice virkede rigtig godt. Der er en god og let forståelig brugerflade hvor man har
mulighed for at indtaste mange forskellige ting selv, og alting er vel forklaret med de der små
spørgsmåls-bokse, som man kan holde musen over. Her er der mange funktioner som mangler,
eller som er dårligt forklaret. Det betyder at der er mange situationer hvor man er nødt til at møde
fysisk op selv.
Også sygevæsnet er presset, men det er jo selvstyret som styrer de penge... man kan let se at der
systematisk er blevet skåret i velfærden. Det ærgrer mig.”
Kredsrettens arkitektur - ”Jeg er ikke glad for kredsretten. Den er alt for stor, man kunne se
det allerede da fundamentet stod færdigt. Den bliver bare grimmere og grimmere. Jeg har ikke set
den så meget indvendig, men jeg ved der er noget flot kunst derinde. Jeg synes også det er
ærgerligt, den er så centralt placeret. Hvis den var mindre centralt placeret, kunne man holde det
lidt privat, at man har et ærinde derinde. Men når den er der, kan alle se man går derind. Jeg synes
også at den nye politistation er lidt ærgerlig. Når man kommer ind i venteværelset, er det lidt
ligesom at stå i en pølsevogn. Man kan set ikke se ind i kontorerne, og hvad foregår der ovenpå? I
den gamle politistation var det mere tydeligt, der kunne man se hen over kontorpladserne når man
kom ind. Det kunne jeg godt lide.”
Fodgængervilkår - ”Jeg kunne godt tænke mig et større bil-løst område, og flere bænke og mere
legeplads ved elven, eventuelt af lokal sten. Jeg har hørt snak om en bro ved Pisiffik. Det kunne jeg
godt være tilhænger af. Jeg ser også frem til industri-sanering efter den nye lufthavn. Jeg synes det
er så ærgerlig, at det første man ser, når man anløber Qaqortoq udefra, er dumpen og alt det
byggeaffald og sådan. ”
Ældre i byen - ”Jeg ved at alderdomshjemmet kører med de ældre til torvet, så de kan være der et
stykke tid, og så hjem igen. Det kan jeg godt lide. Jeg kunne godt savne at vi blev endnu bedre til at
fobinde de ældre med de yngre. Der er jo også mange yngre som godt kunne mangle et større
netværk af ældre venner.”
2-68
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.4.5 Interview - Lena Pedersen
Interview udført fredag d. 24/6. Lena henvendte sig efter at have set opslaget, og vi mødtes på
Jaaraatooq og gik senere hjem til hende, hvor hun serverede hjemmelavet fiskesuppe. Vi delte
stuen med hendes hund Sara, og sad ved hendes stuebord, hvorfra vi havde udsigt til vandet.
Lena voksede op i Qaqortoq. Hendes far er murermester/entreprenør, og har været med til at
bygge blandt andet kirken, fabrikken, murstenshuse (hvoraf nogen i dag er træbeklædte), og
stensætninger, veje.
Lena flyttede til Danmark som 15 årig, fordi hele familien flyttede. Hun tog realeksamen i
Nordsjælland og familien flyttede til Grønland igen. Lena rejste siden for diverse uddannelser. Hun
har aldrig set sig selv som værende flyttet væk fra Grønland; perioderne i Danmark var et led i de
uddannelser, hun havde sat sig for. Lena er uddannet køkkenassistent, hospitalsøkonoma og har
taget ernæringsdiplomuddannelse.
Hun arbejder nu som deltidsansat kostvejleder/diætist på regionssygehuset, og sidder i bestyrelsen
for INK, Inuussutissalerisut Neisassalerisullu Kattuffiat og er næstformand i Grønlands
Økonomaforening og er næstformand i Levnedsmiddelsskolen Inuilis bestyrelse. Har desuden sit
eget firma og kan undervise i ernæring, sundhed og bæredygtighed på levnedsmiddelområdet eller
fremme sund levevis for enkeltklienter eller familier.
På Lenas facebookside kan man se at hun er interesseret i naturen og naturlig levevis, har blandt
andet kæmpet mod uran-udvinding, går ind for ”Slow Living”, har vandret en del i sydgrønland og
gået Camino i Portugal og Spanien.
Hvilke problemer oplever du nu?
”Jeg synes vi skal være bedre til at respektere naturen i og omkring byen. Der er for meget skrald,
og ting får lov at stå. Containere og gamle både. De tager udsigt, og nogen af dem blokerer for en
f.eks. en dejlig vandresti. Affald som ikke er pakket forsvarligt og bare kan flyve væk, eller bliver
taget af fuglene. For få år siden var Qaqortoq kendt som Grønlands reneste by.
Jeg tror meget af skraldet er et resultat af en ret ny forbrugerkultur. Der er flere som vil have bil,
større tv, de nyeste mobiler, nyt tøj hele tiden. Det med tøjet er heldigvis på vej tilbage i den rigtige
retning.
Måske man kunne komme noget af affaldsproblematikken til livs ved at stille mærkede
affaldscontainere op. Én for metal, én for glas, én for træ, én for genbrugsegnet affald el.lign.
Jeg har aldrig været særlig tiltrukket af materiel overflod. Måske fordi jeg har haft en følelse af, at
have nok. At det at have mere, ikke giver lykkefølelse i sig selv.”
”Karrierekulturen ærgrer mig. Det at begge forældre arbejder så meget. Vi er ellers et naturfolk,
som er gode til at samle forråd, fiske, gå på jagt og samle bær og planter. Nu mindskes tid og
overskud til det. Vi har måske for travlt med at imitere udviklingen i resten af verden.”
”Jeg værdsætter naturområderne i og omkring byen. Området foran heliporten, ned mod vandet –
der er så smukt. Jeg går ofte ture der eller finder naturstier i byen. Man skal ikke gå langt ud fra
byen, så er man ude i naturen. Det er dejligt både sommer og vinter. Elsker at gå i naturen med
børn og hunde.
Jeg kan også finde på at tage ud med en ven og overnatte under åben himmel. Det behøver ikke
tage mere en en halv time at gå for at være væk fra byen. Så vidunderligt, at naturen er så tæt på”.
”Den øgede bilkultur er et problem. For ikke så mange år siden føltes vejene som fodgængernes
areal. Det er ret nyligt, at vejene er begyndt at føles, som om de tilhører bilerne først. Det føles ikke
så sikkert at gå på vejene mere. Mange børn bliver kørt i skole nu, det gjorde de ikke før. Det synes
2-69
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
jeg er ærgerligt. Jeg er glad for stierne i byen, især dem som er genveje væk fra vejene, men også
dem langs vejene. Vi må forbedre forholdene for fodgængere, måske man kan udvide vejene med
naturlige fodgængerarealer.
Os som går forbi hinanden i hverdagen, kender hinanden. Man lærer hinanden at kende, og
vedligeholder bekendtkaber, på en helt anden måde, når man går.
Jeg kender en ældre dame, til hendes 80-års fødselsdag sagde hun:
”I mange år har min verden ikke været meget større end gåturen mellem mit hjem og butikken.
Men alligevel kender jeg så mange og se hvor mange der er kommet til min fødselsdag!”
Det synes jeg beskriver det meget godt.”
”Den kommende lufthavn vil skabe forandring i byen. Jeg håber ikke vi bliver invaderet af turister
således at byen og området omkring byen vil blive invaderet af masseturisme. Vi skal helst ikke
miste det rolige naturlige grønlandske præg. Jeg kan godt lide at tænke på turismeaktiviteter, som
jeg selv ville have lyst til at prøve. Jeg ville kede mig, hvis jeg skulle gå efter en guide, som fortæller
alt om byen og området for mig. Der skal være plads til at udforske og indsnuse alt selv. F.eks.
kunne man eskorteres af en lokal til et sted, men så vil jeg også have lov at undersøge stedet selv.
En fisker kunne sejle/os mig i en åben båd til Akia, og jeg selv kunne få lov at gå rundt lidt alene, i
mit eget tempo og også sammen med få andre. Måske kunne man fiske på vejen og tilberede fisken
over et ildsted i naturen. Har set fiskere sejle turister ud til et lille isfjeld, for at røre ved det og tage
billeder. Det er en simpel og naturlig måde, at få en oplevelse på. Kunne man også gøre det endnu
mere simpelt med at udleje robåde og nogle redningsveste?”
”Qajaq-klubben er dejlig. Børn og voksne ser ud til at hygge sig med at være aktive. Sidste år
arrangerede de en dag hvor vi sejlede ud langs kysten og samle skrald ind, frivilligt. Det var en
rigtig dejlig dag, både for børn og voksne. Det føltes godt at gøre noget for naturen. Mere af det!
Noget som kan rettes op er forholdene uden for klubben. Der ligger natrenovationsposer udenfor
klubben, ved siden af og nærmest i elven. Sådan noget skæmmer.”
”Jeg har en datter, som bor i Aarhus. Jeg besøger hende og hun besøger mig, hun vil hellere bo der.
Det respekterer jeg.
I min fritid bruger jeg en del tid sammen med venner, børn og unge. Der er en pige, som lige var
flyttet til Qaqortoq, da hun så min hund, blev vi venner. Da hun kom til byen, var hendes
grønlandske sprog ikke så godt, nu snakker hun flydende grønlandsk. Jeg er også venner med en
stor dreng, som lige er blevet konfirmeret. Vi går ture sammen her udenfor, og nyder de små
stykker natur der er bare få minutter væk. Vi samler bær, leger med hundene, snakker. Kan godt
lide dialoger hvor man ikke snakker hele tiden men holder naturlige pauser hvor man kan være
stille i et par sekunder/minutter. Og lade blikket vandre ud mod fjeldene.”
”Jeg synes det er dejligt at se når de unge folder sig ud i byen. Det er dejligt at se dem hygge sig og
tage plads til arrangementer, og sige ”det er mit liv, og det er min by”. Sådan som jeg ser det, så
tilhører Qaqortoq alle dem der bor her, og det er ligemeget om de lige er flyttet her til, om de har
boet her før, eller har boet her hele deres liv. Alle skal føle der er plads til dem. Især elsker jeg at se
børnefamilier som ønsker at bo her.”
”De unge tror jeg vil være meget mere kreative til at finde ud af sjove måder at være sammen på. I
stedet for almindelige legepladser kunne man finde på klatremure på bebyggelser der er der i
forvejen eller noget med at gå ud på en gennemsigtig gangbro eller noget helt vildt som et legenet
under en bro. Eller en svævebane i naturen!”
2.8.4.6 Interview - Stinus Silassen (GUX)
Interview udført 9/8-22. Stinus Silassen er forstander for GUX.
2-70
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Anvendelse af aula – ”Vi har dialog med kulturforvaltningen. Vi har sagt til dem at de godt må
bruge aulaen til koncerter, det skal bare ikke være hård rock som bliver til vilde fester, som kræver
vagter. Samarbejdet begrænses i første omgang udelukkende til koncertarrangementer og ikke
f.eks. politiske møder.”
Mindre alkohol – ”Vi har foreslået at der ikke skal drikkes alkohol til introfesten, men at 1. g’ernes
første fest med alkohol er til halloween. Det er samme idé som den, som bliver diskuteret om
gymnasiefesterne i Danmark. Vi ønsker dog at GUX-lærerrådet og elevrådet kommer med deres
input sådan at vi får en bred debat om emnet på skolen.
Bedre placeret rygeareal – ”Vi kunne godt tænke os at arealet mellem GUX og Studenterhuset ikke
bliver brugt til rygning, både fordi vores studenterhus nu er flyttet således at pladsen man på GUX
har anvist til rygning ligger foran indgangen til det nuværende studenterhus, og fordi der er
folkeskolelærere, som kommer over og står der og ryger. Kommune Kujalleq har indført forbud
mod at ryge i arbejdstiden. Folkeskoleeleverne kan se folkeskolelærerne gå over til GUX for at ryge.
Det er et ærgerligt forbillede. ”
Bedre gruppearbejde-steder – ”Vi har nogen forskellige steder, jeg tror kunne blive bedre til
gruppearbejde og studiearbejde, både i og udenfor undervisningstimerne. Som det er nu, så
forsvinder eleverne fra skolen ligeså snart sidste klokke ringer. Noget af det vi som ny ledelse på
CAK fokusere på, er at skabe et mere appellerende studiemiljø, som tilskynder til, at elever og
personalet har lyst til at opholde sig på skolen udenfor normal arbejdstid.
• Aulaen kunne blive mere rar at sidde i, hvis det blev afskærmet lidt. Lige nu føler man sig
overvåget når man sidder der: alle kan se en, fra alle sider, også oppefra.
• Vi har også en krog til gruppearbejde, men den bliver aldrig brugt. Jeg tror det kunne
indrettes bedre.
• Vi har også et ønske om at oprette et studiecenter på skolen. Hvordan dette skal indrettes
og hvor det skal ligge, ønsker vi en dialog med underviserne og eleverne om via GUXlærerrådet
og elevrådet.”
Bedre spise-muligheder i frokostpausen – ”GUX har ikke en kantine. Eleverne går til Pisiffik, og
køber mad som ikke er særlig sund. Jeg tror det ville være godt, hvis vi som skole hjalp de unge
med at få bedre spisevaner. Vi har p.t. en morgenmadsordning som vi overvejer at modificere
sådan at eleverne går mindre ned til Pisiffik og køber usund mad og samles mere om sund mad på
skolen. Vi kunne godt tænke os, at vi elever og personale også havde mulighed for at spise sund og
nærende frokost på skolen fremfor den nuværende situation, hvor størstedelen af eleverne tager til
Pisiffik for at købe mindre sund mad. En sund kost er jo vigtigt af mange grunde. Når elever eller
personale går til Pisiffik, samles de ikke om spisning på samme måde som hvis der var et fælles
spisested, så det er lidt en spildt mulighed. Spisning er jo en god anledning til at samles. På et
tidspunkt havde vi en aftale med sømandshjemmet om at de kunne spise der, men så lukkede
sømandshjemmet. Vi har desuden en bygning (den som ligger ved alderdomshjemmet), som har
industrikøkken og som er indrettet som café, men p.t. er dette køkken ikke i brug. Da GUXbygningen
i sin helhed blev bygget om og blev moderniseret fik vi at vide at ”siden I ikke har en
kantine nu, så har I jo ikke brug for en, så I får ikke en. Det eneste vi har nu i GUX-bygningen, er
en lille café, men der kan man ikke købe rigtig mad, for der er jo ikke noget køkken.”
2-71
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Figur 2-53 Bygningen, som måske har potentiale som kantine, ligger 800 m væk fra GUX-hovedbygningen.
Renovering/nedrivning – ”Vi har nogle forskellige bygninger som har nogle problemer. Den gamle
del af handelsskolen har problemer med kloakken, så der er en del af lokalerne vi ikke bruger fordi
der lugter ubehageligt. Der er også nogle af kollegierne, som er dårligt isolerede og derfor er rigtigt
dyre at opvarme. Vi har suppleret dem med el-opvarmning. Vi har meddelt dette til Selvstyret, men
der er ikke tegn på at det bliver prioriteret.”
Asfalt-reparation-ansvar – ”Asfalten udenfor handelsskolen trænger til reparation to steder, og vi
er ikke enige med kommunen om hvem der skal betale for det, så det bliver ikke fikset, men det er
et problem.”
2.8.4.7 Interview - Pilutannguaq Løvstrøm Hammeken (Kulturforvaltning)
Interview holdt d. 10/8. Pilu har været kultur- og fritidsleder i tre år, og er med i det populære
band Small Time Giants. Forvaltningen er nyligt blevet slået sammen, så nu omfatter forvaltningen
både kultur, fritid, undervisning. Freddy Christensen (fagchef) er også med til snakken.
Jeg læste i Kujataamiu (lokalavisen) at der var et seminar for kulturarrangører, og at der var
enighed om at kultur bør sidestilles med erhverv. Blev der foreslået nogen løsninger til hvordan
arbejdet kan fremmes?
”Ja, vi efterlyste at kultur skal sidestilles med erhverv. Vi blev enige om at udarbejde en rapport at
aflevere til kulturministeren. Jeg ville synes det kunne være fedt hvis noget af det vi kunne få ud af
det var en national kultur-organisation. Lige nu er det super hårdt at være kunstner, og måske det
kunne gøre det lidt nemmere.”
Budget - ”Jeg var overrasket over at lære at Kujalleq er den kommune, hvor kulturforvaltningen
har det mindste budget til arrangementer. Vi har allerede brugt mere end halvdelen. Vi brugte
300.000 bare på nationaldagen. Det løber hurtigt op, især når folk vil betales, og det vil de altid når
de hører kommunen er involveret. Men jeg kan godt forstå det, hvis jeg skulle holde et arrangement
som kunstner, ville jeg da også betales.”
Lokaler - ”Vi har talt med GUX om at vi kan bruge deres aula til optrædener, hvis bare musikken
ikke er for vild. Det er dyrt at leje hallen. 22.000 pr. dag, og den er for stor til de fleste
arrangementer.”
Oplæring af lydteknikere - ”Vi mangler næsten altid lydteknikere til arrangementer. Det tager
flere år at blive lydtekniker, men det helt basale med bare at lære at koble højttalere op så der
kommer lyd ud af dem, det kan man godt lære på et par dage. Derfor var der en uge hvor vi rejse
2-72
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
rundt i Narsaq, Nanortalik og her i Qaqortoq, hvor vi brugte et par dage alle steder og havde
workshop. Det har været en kæmpe succes.”
Frivillige andetsteds – ”Man ser også at kunstnere nogen gange optræder frivilligt, for eksempel
på højskolens kulturaften. Jeg ved ikke om de fik betaling til Narsap Ilua, så vidt jeg forstår var det
næsten bare én mand som arrangerede det. Der er nogen der gerne arbejder frivilligt, men jeg har
det som om det er mindre end der har været før. Det er lidt som om kulturen for frivillighed er
svækket.”
Idéer til investeringer - ”Vi har nogen idéer til anlæg og faste installationer. Vi kan godt lide
Søren Mortensens idé om skateboardbane nede foran timersortarfik, ved siden af kunstgræsbanen.
Der er meget uudnyttet areal, og det virker ikke så godt med de få træningsmaskiner som står der.
Der kunne også være parkour, bmx-bane, eller sådan militær træningsbane. Og et sted for voksne
at sidde ved siden af hallen og se på deres børn. Vi har ansøgt om vejledning fra et ingeniørfirma.”
Opsøgende dialog - ”Jeg savner årlige borgermøder. Jeg har kun været til ét. Det er som om
dialogen ikke bliver taget så seriøst.”
2.8.4.8 Interview - Eigil-Kielsen Davidsen (Sulisartut Højskoliat)
Interview holdt d. 11/8. Eigil har været forstander siden 2018, men har været ansat ved højskolen
siden 2004. Højskolen har pt. 55 elever. Højskoleophold er fra februar til juni, og igen fra august til
december. Der er ca 200 ansøgninger til hver opstart, og en del af eleverne har gået på højskole før,
enten her i Qaqortoq eller i Sisimiut. Det undrer Eigil, for ”Det er jo meningen at højskoleopholdet
skal gøre dem parate til at komme videre. Jeg synes vores vejledere er gode, det er dem som skal
vejlede eleverne i videre uddannelsesforløb.”
Angående bygninger - ”B-794, B-795 og B-796 er ikke i brug og skal rives ned, og så har vi søgt
om at få en ny bygget som kollegiet oppe på Qummut. Vi har ikke selv økonomien til det, så vi har
ansøgt ved Selvstyret. De vil gerne overtage bygningerne og sørge for bygningernes nedrivning og
genetablering, hvis vi ansøger om at få noget af udgiften dækket ved Villum eller Maersk, så det har
vi gjort. Der har for nylig været fremskridt i sagen, så det bliver måske snart.
Bag dem er b-1230 og b-885. De er stadig i brug, men de er ikke tidssvarende, de er fra en gang i
60’erne.
Vi har også bygninger i Alluitsoq, som vi er i dialog med Selvstyret om de vil overtage. Det er måske
20 bygninger, og en af dem er kirken. De er bevaringsværdige.
Vi har også soveværelser i hovedbygningen, som er mere tidssvarende. Vi fik badeværelset, gulv i
første etage, samt gulv og loft i stuen renoveret for nogen år siden på grund af en vandskade som
skete i sommerferien mens ingen var her. Men ydervæggene trænger til at blive renoveret. Også
skuret på bagsiden skal genetableres.”
Angående aktiviteter – ”Siden vi er en højskole, har vi ikke tavle-undervisning. Vi har
workshops i stedet for, og så bruger vi aktiviteter til at berige elevernes ophold.
I stedet for at have noget vi kalder kulturfag, har vi workshops med kunst, maleri, håndværk.
Udeliv handler om at vandre langt, og orientere sig, enten ved at bruge gps- eller kompasnavigation.
Vi har også strik og syning. Musik er også interaktivt: det er lige fra at lære at spille
instrumenter, skrive sange, og optage den og lave musikvideo til.
Vi bruger kulturaften til at vise det, som højskoleeleverne har lavet gennem deres forløb. Det er en
af de positive aktiviteter at samles om. Vi har planer om at holde kulturaften igen i november. Vi
har også planer om at lave halloween-fest til oktober. Det har været meget populært førhen.”
2-73
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Angående mad – ”Køkkenet kan lave laktosefri og vegansk mad, og en betydelig del er lokale
råvarer. Vi har også vores helt egne kartofler og æg. Forleden havde vi 16 på en dag, fra vores 19
høns. Vi har haft et problem med løsgående hunde, som dræbte to høns. Vi har også set en ræv,
men den lader til at være mere interesseret i noget andet i byen, måske skrald.”
Praktisk – ”Vi har fire undervisere. Det er gratis for eleverne at gå her, og Selvstyret betaler hele
opholdet. Det har ikke altid væres sådan. Vi bliver betalt pr. elev, og får mindre, når de dropper ud,
så vi gør vores bedste for at beholde dem. Det kan blive en udfordring at motivere dem til at møde
op til workshops, hvis de først har fået for vane at blive væk.”
Ude-fitness – ”Eleverne, som har outdoor-fag, er seje. De vinterbader, og så laver de
cirkeltræning, som de selv designer, med dæk udenfor. De kan rigtig godt lide at træne ude. Der er
også noget træningsudstyr nede ved siden af kunstgræsbanen, men det er alt for let. Det er slet ikke
udfordrende nok for dem.”
2.8.4.9 Interview - Lasse Gustavsen (tidl. Kulturforvaltning, Rock House)
Interview d. 13. August, på Hinnarissuasik.
Lasse Gustavsen er og har været meget aktiv i Qaqortoqs erhverv og kultur, har været kommunens
kulturleder, og har sammen med sin bror Jim Riis arbejdet især meget indenfor restauration og
musik. Jim er medejer af Arctic Café i dag der huser Hinnarissuasik og Rock House Qaqortoq, som
Lasse driver og ønsker om at overtage på sigt.
”Vi startede nok café-miljøet med byens første café, Arctic Café, i ca. år 2000. Foruden den havde
byen bare haft en restaurant/pub, som fandtes siden 50-60’erne, så dens historie er lidt før min tid.
På det tidspunkt var der ikke rigtig nogen kultur for at spise ude, og det var lidt som om byen ikke
var klar, så det gik ikke så godt med den i starten. Arctic Café fik en anden ejer, da min bror tog til
Danmark og studerede. Ham der overtog Arctic Café, lavede den til værtshus. Men så rejste Jim
tilbage, og kom tilbage ind i branchen. Da det hele udviklede sig havde vi på et tidspunkt flere
bygninger – Der var skipperkroen og Nanoq. Vi udviklede os og lavede 2 bygninger til værtshuse. I
perioden fik vi også hotellet, som vi løftede fra 0 stjerner til 4 stjerner på få år. Vi prøvede at
kombinere værtshuset her med mad, og det kunne faktisk godt løbe rundt, men det blev meget
besværligt at få ansat en leder der kan drive det selvstændigt. Dengang havde vi også åbent ned til
stuen, så man kunne stå her på første sal og se ned på scenen, ligesom på det gamle
forsamlingshus, Katersortarfik. Men det skete fra tid til anden at fulde folk smed flasker ned på
scenen, så vi endte med at lukke åbningen mellem de to etager. Det var også et stort rum at holde
styr på, hvor det kræver færre på vagt hvis man bare kan have et mindre rum åbent. Jeg tror det
sker en gang hver anden måned at størrelsen føles som flaskehals, hvilket er meget tilpas. Det skal
ikke være større.”
”Da jeg var kulturleder, startede vi med at have et rigtig godt budget, og vi spurgte os selv om ”hvad
kan vi gøre som hele Grønland taler om?”. Vi havde flere arrangementer som kom i Sermitisaq og
Qanorooq, for eksempel X-factor for hele kommunen med finale i Nanortalik og 3000 kr
førstepræmie under kommunen. Og under ansættelse under min bror dannede vi Crosscart hvor
Prins Henrik indviede banen. Vi hyrede også store musiknavne. Udover grønlandske navne havde
Bonnie Tyler et år, hvilket vi vidste gav underskud, men vi havde hjertet i det, og der kom rigtig
mange. Vi havde Bony M året efter, hvor der også kom rigtig mange. Nu har vi en rutine at bruge
jævnligt lokale navne, med vi får også kendte navne ind to gange om året, hver februar og
september. Vi hyrer ofte kopibands, for eksempel Bamse og Kim Larsen. Det falder i god jord.”
”Det er ærgerligt når arrangører kun fokuserer på musik når de laver noget indenfor kultur/fritid.
Der kan også laves workshops. Vi havde workshops med stuntmen som underviste i deres fag, og
2-74
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
børnene elskede det. Musikere laver kurser for indspilning og lign. Når jeg kombinerer noget
sammen er det altid mange fremmødte.
”Hvis man starter noget, er det smart at gøre det så småt som muligt, og man gør det nemmere for
sig selv hvis det er er noget folk kender, i stedet for noget helt fremmed. Hvis det er helt fremmed,
falder det enten aldrig i god jord, eller tager flere år før det får fodfæste. Jeg prøver på ikke at
bekymre mig om underskud de første to år af opstarten af noget nyt, hvad end det er en
virksomhed eller et arrangement. Folk skal lige nå at lære at det findes, og lære det at kende. Jeg
synes det er ærgerligt når folk giver op for hurtigt. Jeg ved andre etablissementer kæmper lidt, men
de holder ved. Jeg tror nok det skal komme til at køre rundt hvis de tror på det.”
”I mit virke under kommunen gjorde jeg umage for at skabe opmærksomhed om arrangementer. Vi
havde skilte der kunne stå selv, de stod rundt omkring i byen, for eksempel ved heliporten og andre
steder for at folk ved at der sker noget. I Sermitsiaq avisen var der også synlighed. Det tror jeg
virker bedre end små skilte i butiksvinduer.”
”Det var spændende at få Stine Egede som borgmester der siger at ”samarbejde ml. musikere/
kommunen/private virksomheder” skal være mere åbent. Kulturafdelingen under kommunen og os
havde rigtig mange planer sammen. Men så kom corona, og det er som om vi ikke er helt kommet i
gang igen.”
”Så da jeg var kulturleder, blev budgettet mindre og mindre. Til sidst var der et arrangement med
for få penge, så gik jeg direkte fra kommunens administration og ned i Brugseni og Pisiffik, og fik
gavekurve, som blev brugt som betaling til kunstnerne, som optrådte til arrangementet. Jeg selv
optrådte, og mine medarbejdere fik ingen løn for det, for det meste havde de jo også hjertet med. Vi
ofrede os, det tror jeg at man må gøre nogen gange, men det er svært, for man prøver jo at leve af
det.”
”Under kommunen lavede vi en opsamlings-cd med kunstnere herfra, Aniaamiit, med 10 sange,
tror jeg.”
”I mit arbejde under min bror holdt vi op med at give sponsorater, og begyndte i stedet at samle
pengene, 50.000 kr i en fond, som blev givet til de mindstbemidlede ved juletid. Det har Lions Club
og Røde Kors overtaget nu.”
”Under min ansættelse i kommunen ville vi faktisk gerne lave kulturhus i den gamle elværk, men vi
hørte at den er fredet? Den kunne ellers være fed til kulturhus. God størrelse og god placering.”
2.8.4.10 Interview - Karin Hansen (Folkeskolen)
Interview foretaget 15/08. Karin Hansen har været folkeskolens viceinspektør i to år, og har også
arbejdet i folkeskolen i Narsaq (5 år) og tidligere i Ilulissat (4 år), hvor hun har undervist og været i
ledelsen.
Jeg har læst i Sermitsiaq at Bibi Kielsen ville lave en rapport som kortlagde udfordringerne i
folkeskolerne i Kujalleq. Kender du noget til hvad der er blevet noteret i den?
Garanteret dagpleje er flaskehals for yngre lærere - ”Jeg kender ikke til indholdet i rapporten,
men jeg synes jeg har en god forståelse for udfordringerne som relaterer sig til skolen her i byen.
Der er rigtig mange faktorer som spiller ind, men hvis jeg skulle nævne en akut flaskehals lige nu er
det nok garanteret dagpleje for de lærere, som selv har børn som skal passes. Jeg tror det får dem
til helt kategorisk til at vælge Qaqortoq fra, og det er ærgerligt, for jeg tror det kunne have mange
positive effekter at få unge lærere ind. Så længe dagplejen er så usikker som den er nu, får vi flest
jobansøgninger fra ældre lærere.”
2-75
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Attraktive boliger den næststørste udfordring - ”Den næststørste udfordring lige nu er nok også at
der mangler attraktive boliger. Jeg tror at som de er nu, så er der mange der tolererer at bo i dem i
et par år max, men så rejser de videre, for så kan de få betalt deres flytning. Det er jo så billigt. Så
kan man flytte efter hvor der er mest spændende, frem for hvor man har lyst til at bo i mange år.”
Der er tegn på at ændringer i ledelsen har forbedret arbejdsmiljøet – ”Vores ledelsesteam tror på
udvikling frem for afvikling, så vi prøver så godt vi kan at bygge videre på noget eksisterende frem
for at starte noget nyt helt fra bunden. Vi har især været optagede at gøre samarbejdet og
kommunikationen mellem de forskellige ansatte bedre. Vi har for eksempel set at det gav en
ærgerlig dynamik at skolen havde mange små lærerværelser, hvor de forskellige lærerværelser
begyndte at have mindre fællesskabsfølelse med det øvrige af skolen. Derfor har vi samlet alle
lærerværelserne til ét lærerværelse, for at bakke op om en fællesskabskultur, både i pauserne og
indenfor arbejdstid. Arbejdsklimaet er så vigtigt. Vi er så glade for at det ligner at det har virket
allerede, for her til sommer har vi kun haft én lærer som sagde op, og det var fordi vedkommendes
kæreste ville til Danmark. Ellers har det længe været normen at der var 4, 6 eller 8 lærere som
sagde op i sommerferien. Det ser vi som en stor succes. Jeg synes desuden de lærere vi har, er gode.
Især dem som har været skeptiske ved forandringerne, de har været søde til at lytte til hvorfor vi
syntes forandringerne var en god idé, når vi forklarede vores tankegang.”
Indeklima og maling er ønsker til budgettering - ”Vi er ved at lave budgetønsker til næste år, og et
af vores ønsker er ventilation. Indeklimaet er for dårligt, og vinduer er ikke nok. Snart er det også
for koldt til at have vinduerne åbne hele tiden. Vi har brug for aktiv ventilation, hvad end det er
central eller decentral. Der trænger også til at blive malet. Væggene ser så brugte ud med alle de
ting der har været hængt op og taget ned, og det er så trist at kigge på. Vi kunne godt tænke os det
blev malet med en lys farve i stedet for hvid, som er så sterilt. Det kunne være en god måde at
stimulere børnene.”
Forebyggelse af hærværk – ”Skolen bliver også udsat for hærværk. Det er især ruder, som bliver
smadret i weekenderne og ferierne. Der hvor der ikke er noget at lave, og på de tidspunkter hvor
der ikke er nogen. Det er en anden grund til at jeg tror aftenskole kunne være godt; så kan de unge
komme og se at her er nogen, og så kan det være at de vælger at komme ind i stedet for at smadre
vinduer. Det er om at få den der snebold til at rulle frem i stedet for tilbage. Når det er sagt tror jeg
stadig godt det kunne være godt med panservinduer. Der kan jo også komme end fodbold på ruden
ved en fejl. De er dyre, men det er en god investering.”
Manglende aktiviteter for unge i 8.-10. klasse – ”Jeg tror at ungdomsklubben er rigtig gode til at
engagere unge til og med 7. klasse, men den kan ikke rigtig nå dem fra 8. klasse og op. Det er
måske heller ikke idealet at de skal gå i ungdomsklub. Når børn er så store – det kan jeg da huske
fra min egen ungdom – så er det sjovt at melde sig til aftenskolehold, der matcher ens interesser.
Aftenskolen nu er kun om vinteren, og den er målrettet voksne. Men jeg tror godt at der kunne
laves hold for unge, fordi der er nok masser af voksne som gerne ville tjene en ekstra skilling på at
undervise lidt om aftenen. Spansk, håndarbejde, kunst, skrivning, sløjd, noget med fordybelse –
lige nu er der så mange tilbud til idræt og musik, men der mangler noget lidt mere roligt.”
Unge lærere som forbilleder – ”Jeg tror at en af mange fordele ved yngre lærere er at eleverne er
mere tilbøjelige til at støde på yngre lærere ude rundt omkring i byen. Ældre har det med at blive
mere stillesiddende, og ikke gøre så meget brug af byens muligheder. Men unge mennesker, i
20’erne og 30’erne, de laver jo ofte alt muligt, og hvis de unge kan se deres lærere gøre det, så kan
forholdet og undervisningen og kompetenceopbygningen gå op i en højere enhed. Det kan også få
de unge til at sige ”okay, så vil jeg også gå til håndbold” eller hvad det er. Lærere er potentielle
forbilleder. Det er en spildt mulighed hvis de ”bare” bliver set som kedelige lærere.”
2-76
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.4.11 Interview – Qajaq-klubben
Interview foretaget 28/8-22. Med Abel Jakobsen, Sorpa Jakobsen og Rosa Svendsen.
Klubben har 426 likes, og ca. 30-40 aktive medlemmer. Der er 50 medlemmer, som har meldt sig
ind i år. Der er flere børn hvis forældre er støtte-medlemmer. I år var ca. 30 medlemmer fra
klubben med til GM i Ilulissat. Klubben er både for børn og voksne, men er især målrettet børn og
unge. Klubben har et aktivt fællesskab.
Da Abel og Sorpa flyttede fra Ilulissat til Qaqortoq i 2012, var der 13 medlemmer i klubben, og 10
som deltog i GM. Siden er antallet steget til 30-40 tilmeldinger om året. I 2019 var der 94
medlemmer. I det år foregik GM i Qaqortoq, hvor 44 medlemmer fra klubben deltog. Der var pause
under corona, og klubben kan godt mærke at viljen er lidt mindre end den var før.
Klubben har 40 års jubilæum om 2 år.
Aktiviteter
Foruden qajaq-roning, er klubben aktiv ved f.eks:
- Qajaq-byggeri – ca. 3-4 personer kan bygge samtidig, og der er ofte andre som gerne vil
være i klubben samtidig bare for hyggens skyld.
- Pagaj-bygning - Klubben låner Tasersuup Atuarfias sløjdlokaler til at lave pagajer. Når de
låner sløjd-lokalet skal de bære materialer fra klubben og tilbage igen, hvilket er lidt tungt.
Derfor har da ansøgt om at få en container umiddelbart udenfor skolen, så de ikke skal
bære det så langt.
- Indendørs reb-træning – Klubben låner skolens gymnastiksal til at lave reb-træning.
- Udendørs reb-træning – Klubben har fået sponsoreret et stativ til udendørs rebtræning,
men stativet er desværre ødelagt.
- Aktiviteter omkring klubhuset – Hvis det er godt vejr når klubben har været aktiv, er der
flere som svømmer i havnen og griller udenfor klubhuset.
- Aktiviteter for at samle penge – Klubben rejser penge på flere måder. De har samlet flere
penge ved at samle skrald for virksomheder i byen. Et år deltog de i en skraldeindsamling,
hvor der blev samlet 2 tons skrald i alt.
- Frivillighed til arrangementer – Klubben arbejder ved Lions Club arrangementer. Til
nationaldagen havde de bagt kage, som blev delt ud ved springvandet på torvet. De
arrangerer som udgangspunkt to koncerter i timersortarfik i løbet af efteråret.
Klubhuset er åbent alle dage. Efter sneen smelter om foråret, er klubben åben næsten hver dag
hvor vejret er godt.
Klubhus
Bygningen står på havnen. Bygningen blev opført i Narsarsuaq i ca. 1945, og den blev flyttet til
Qaqortoq i ca. 1960, hvor den har været brugt til blandt andet værksted. Qajaq-klubben begyndte
at leje bygningen i 2008, og i 2016 købte kommunen huset til foreningen.
Bygningen har utæt tag, så gulvet bliver vådt når det regner. Strømmen kortslutter, når man
kommer til at bruge elkedel, kaffemaskine og mikroovn samtidig. I vinters var oliefyret i stykker, så
bygningen var for kold at være i. Det er blevet repareret nu.
Bygningen står på en grund, hvor fodprintet er begrænset.
Når klubben mødes for at forberede sig til at arrangere efterårskoncert, mødes de i det gamle
sømandshjem i stedet for i klubben, for der er flere siddepladser.
2-77
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.4.12 Interview - Rainer Permien
Interview foretaget 12/9-2022. Rainer Permien har været i Grønland i mere end 40 år, og har haft
et alsidigt arbejdsliv. Han er nu pensioneret, men har et aktivt virke ved bland andet at være
medlem af Lions Club, og hyppigt at skrive læserbreve i lokalavisen Kujataamiu.
Om det frivillige velgørenhedsarbejde ved Lions Club - ”Det ærgrer mig, når vi kommer ud for at
nogen regner med at Lions Club tjener penge. Det gør vi ikke. Vi er non-profit, og alt overskud fra
vores arrangementer går til vores formål. Alt arbejde i Lions Club er frivilligt. Der er ikke løn. Vi
betaler kontingent for overhovedet at være med i klubben. Man kan læse om os på vores
hjemmeside, og i vores pjece. Det er en verdensomspændende organisation, som især hjælper børn.
Det er også det vi har fokus på her, men vi er aktive på forskellige måder. For eksempel…”
Udlåner lokaler til foreninger – ”Jeg har været med til at arrangere at Usisaats lokaler lånes ud til
Lions Club, og andre foreninger. Foreningerne kan bruges vores lokaler til bestyrelsesmøder, og til
at opbevare ting, for eksempel mapper med mødereferater. Små ting som at skulle opbevare en
mappe med mødereferater derhjemme, og bære den med til møder når de afholdes hjemme hos
forskellige medlemmer, det er med til at virke drænende, især når det er noget man gør frivilligt.
Ved at udlåne mødelokaler og depoter, er vi med til at lette byrden en lille smule. Vi har lavet en
aftale med dem som afholder maraton, med tennisklubben, og med det kvindekor som måske
starter op. Deres interesse er et udtryk for at der mangler lokaler til sådan noget. Det er ikke
optimalt at vi gør det her i Usisaats lokaler, men det er bedre end ingenting. Et forsamlingshus eller
kulturhus til formålet ville være endnu bedre, men det har vi jo ikke”
Legeplads-projekt – ”Lions Club er passionerede omkring at etablere en legeplads i ”hullet”. Vi har
konstateret at der er et udpræget behov, da der er børn som for at komme til den nærmeste
legeplads krydser en vej med tung trafik, som netop er drejet om hjørnet der. Det hjælper ikke, at
der ved vejen er placeret skure, som mindsker overblikket yderligere. Det betyder at børnene har
grund til ofte at krydse vejen, og at de kan gøre det uden at blive set i god tid af bilister. Vi ved at
der har været tæt på at ske uheld før, og det er kun et spørgsmål om tid før det går galt. Mange
andre steder i byen er der legepladser placeret sådan at børn kan komme til dem uden at skulle
krydse en vej. Vi vil gerne bidrage, så børnene her også kan komme til en legeplads uden at krydse
en vej. Der er et potentiale for yderligere udendørs rekreation i området, og man kunne udvide det,
så det rekreative område også strakte sig til Nipinngaaq, hen til broen. Vi kalder det et kreativt
område. Der kunne være synergi ved at ældre kunne komme her og se på børn i leg. Det ville give
glæde for mange mennesker. Vi er beredte på at håndtere finansiering af projektet, og henvende os
til entreprenører om at udføre arbejde gratis. Men vi er gået i stå ved kommunen. Vi kan ikke få
arealtildeling. Vi får at vide at området er til oplæg af både, og at vi må finde et andet sted.”
Savner kommunikation fra kommunen – ”Jeg har boet her en del år nu, og for mig ligner det at
kommunikationen helt systematisk går i stå ved kommunen. Det er på flere måder:
• Fra kommunen til alle borgere – Den offentlige kommunikation fra kommunen og ud er
mangelfuld. Der er mange som har indtryk af at der slet ikke sker noget bag kommunens
døre. Kommunen skyder sig selv i foden ved at lade det være den dominerende opfattelse.
Jeg, og andre erhvervsdrivende, savner at høre hvad kommunen laver. Hvad bruger
medarbejderne deres hverdag på? Hvilke projekter er i gang? Hvilke visioner er der? Der
skal være transparens om kommunens proces, så erhvervsdrivende kan prøve at koordinere
deres initiativer med kommunens arbejde. Det er okay hvis der er kommunale visioner og
planer som ikke bliver til noget. Sådan er det bare. Men vi skal inddrages i processen! Ellers
går det i stå.
2-78
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
• Fra kommunen til individuelle borgere – Der er for mange mails som forbliver ubesvaret.
Jeg har prøvet det selv flere gange. Jeg kender personer, som griner hvis man siger de må
henvende sig til kommunen, for de tænker at man ligeså godt kan lade være.
• Proaktiv kommunikation fra kommunens erhvervsafdeling til erhvervsdrivende - Skulle
der ikke være en kommunal medarbejder som helt systematik opsøgte erhvervsdrivende og
spørge om hvad der rører sig? Ikke kun ISG. Vi skal have etableret en ping-pong-effekt.
• Kommunikation internt mellem ISG & kommunen – Kommunikationen internt mellem
ISG og kommunen giver indtryk af at være mangelfuld. Jeg har oplevet at kommunikere
med ISG om kommunens måde at udvikle erhverv, og så få at vide at ”det er fint, det kan du
selv tage videre til kommunen.” Burde det ikke være dem, som gør det? Det er nogen år
siden nu, og jeg ved der har været udskiftning i de ansatte, så jeg håber det er blevet bedre.”
Savner at kommunen signalerer at de er ”open for business” – ”Kommunen burde agere som
motor for erhvervet, og give puf i ryggen der hvor der er brug for det. En god kommunal
erhvervsafdeling virker lidt som en motor. I stedet går initiativ i stå ved kommunen. Der er en
udpræget følelse af at der bare bliver gået rundt om den varme grød. Konkret savner jeg:
• Arealmodning. Kommunen har i længere tid ikke kunnet anvise arealer til erhverv. Det ville
være attraktivt hvis de kunne anvise areal. De siger der ikke er penge til byggemodning,
men det må prioriteres. Erhverv er jo grundstenen.
• Bygninger til lån for nye virksomheder – Nye virksomheder har ikke nogen muligheder for
at låne bygninger. Hvad skal de så gøre? Det gør opstarten tungere.
• Solidaritet med virksomheder i kommunen – Det er sket flere gange, at virksomheder
udenfor kommunen vinder forskellige opgaver der har været i licitation, eller hvor
kommunen bare har indhentet tilbud. Kan vi ikke fremover indføre krav i licitationer for at
give virksomheder i kommunen en fordel, frem for kun at vurdere på tilbudspris? Og når
der indhentes tilbud, så vælge lokale virksomheder selvom deres pris er lidt højere? Det
ville have en række positive afledte effekter at handle med virksomheder i kommunen frem
for udenfor kommunens grænser. For entreprenører betyder det for eksempel at de vil få
mere at lave, og så have nemmere ved at tilbyde lærepladser. Vi mangler jo lærepladser til
unge. Det ville også lede til højere skatteindtægt.”
Forskellige idéer – ”Jeg har fremlagt flere forslag, som dels er mine egne, og dels er fra
erhvervsforum som gik i opløsningen nogen år før kommunesammenlægningen i 2009. Det er
forskelligt om der er kommet svar:
• Forbedret hjemmeside – Jeg beklagede mig over at kommunens hjemmeside fremstod
gammeldags. De har givet den et mere moderne udtryk nu, men informationen er stadig
mangelfuld.
• Forum – Jeg savner et forum til dialog mellem kommunen og borgerne. Der har været
borgermøde, men det skal være meget oftere, måske ligefrem rutinemæssigt. Det giver en
følelse af kontakt, og det virker gensidigt oplysende.
• Paraply-organisation for foreninger – En paraply-organisation kunne koordinere events,
evt. holde events sammen… Det kunne lede til at aktiviteterne her var mindre sporadiske.
• Container-havn – Der har længe været behov for en større containerhavn. Jeg ved at der er
tegnet en containerhavn på den anden side af halvøen i kommunens strukturplan, men
hvor mange år er der til at det blive realiseret?
• Toldfrit område til at konkurrere med Island – Vi har lokationen til det. Hvorfor skulle vi
ikke have det?
• Brint-energi. Vi har talt om det her og i Nuuk, og nu gør de det i Nuuk. Hvorfor gør vi det
ikke her?
2-79
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
• Element-fabrik til element-byggeri (både i beton og i træ, dvs. færdiglavet, isoleret og med
installationer af vand / el og andet til parcelhus-byggeri) – De har det i Nuuk, men
transporten er dyr, elementer kan blive beskadiget under transport hertil, og kvaliteten er
ikke imponerende. Kunne vi ikke have en fabrik her? Måske det kunne lede til at få lukket
bygninger hurtigere. Det er uimponerende hvor hurtigt vi får dem lukket her. Tilbage i
80’erne i Nuuk så jeg et arkitektfirma som solgte skalerbare enfamiliebolig-løsninger, og de
kunne lukkes på én dag.
• Re-evaluering af affaldsstrategi – Hvad med afbrænding af brændbart affald, hvor
spildvarmen bruges til at opvarme drivhuse i Narsaq? Ja, vi har forskelligt mad, men med
drivhuse kunne det blive til et rigtigt spisekammer. De har det i Hamborg, for eksempel.
Kæmpestore drivhuse lige udenfor forbrændingsanlægget…”
Folkeskolens niveau har været godt – ”Folkeskolen er ikke god. Men det plejede den faktisk at
være, en gang i 90’erne. Min søn gik på skole her, og da vi flyttede til Nuuk, opdagede vi at han var
et år fremme i forhold til dem i hans nye klasse i Nuuk. Det er lige omvendt nu. Jeg tror at en af de
ting som løftede niveauet var, at rektoren havde en aftale med GU om at lærerne på GU også
underviste på Tasersuup Atuarfia. Men sådan er det ikke mere, og det kan ikke genskabes, for nu er
undervisningssproget ændret fra dansk til grønlandsk, og det taler gymnasielærerne ikke.”
2.8.4.13 Aka Høegh og Ivars Silis
Interview foretaget 6/8-2022.
Ivars Silis fortæller om Qaqortoqs kulturelle guldalder: Forrige projekter, kulturuger/midsommerfestuger,
”i al korthed vil jeg beskrive det som et samarbejde mellem Århus (som
var venskabsby) og Qaqortoqs dygtigeste borgmester, Henrik Lund. Der kom kunstnere fra Århus,
især fra musikhuset, men også fra andre steder i norden. Og Henrik Lund, han var et multitalent,
han led ikke af mindreværdskomplekser, og dét med rette: idérig, en formidabel taler, belæst,
karismatisk. Og hans politik var som borgmester, først og fremmest, han var ikke partipolitisk!
Tiltagene havde til fælles at de skulle være til glæde for alle. Det betød at der blev arrangeret
begivenheder, og at lokale kom til begivenhederne, og at begivenhederne ikke kun var i Qaqortoq,
men også i bygderne, i alderdomshjem og så videre. Kulturen, for at sætte det i perspektiv, så kom
politikere og forstandere til middag herhjemme...”
Eksempler på figurer:
- Højskolen havde en dynamisk ledelse. Jeg ved slet ikke hvem der er leder nu. Der var
såkaldt højskoleturisme, en del af dem var det grå guld fra Danmark, det var en succes, nu
skal jeg sige dig hvad hemmeligheden bag succesfuld turisme er: turisterne skal få mere end
de er blevet lovet i reklamerne. Der skal være overraskelser. Det med billeder af isbjørne,
det er et faux pas, det ser de aldrig, jo...
- Museumslederen var en god fundraiser. Vi var sammen om at lave specielle t-shirts at
sælge. Aka fandt på grønlands længste ord, det er bare eksempler...
- Vi skrev en turistavis, og det grå guld i folkeskolen – de var mange af dem forbundet til
fagforbund – de udgav dem, så alle de gode idéer var sikre på at få opmærksomhed i den
avis.
- En anden kulturperson er mig (Silis), jeg satte ord på hvad der skete, jeg skrev også i
avisen...
- Vi havde en backing group af journalister...
- Rasmus Lyberth...
- Så fagbevægelser kom til Qaqortoq, på højskole....
- GUX var også engang udadvendt...
2-80
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
Arrangementer
- Når der blev lavet nybyggeri, blev lokale kunstnere inddraget. Arkitekterne stod ikke alene.
Aka lavede farvevalg til bygningerne på Kimmarnat, og stenen.
- På hojskolen blev der lavet grillaparty med kranse af heliumballoner, bare se billederne. Det
blev til befolkningens fest.
Generelt vil jeg sige om de forskellige institutionsleder at man skal være åben for idéer, man skal
ikke være kontrær eller arbejdssky.”
Aka Høegh ærgrer sig over udviklingen i byens skønhed: ”Hvem har fjernet forhøjningen om
springvandet? Det var så yndigt. Hvorfor trækkes vandet til springvandet fra elven, i stedet for fra
Nipinngaaq? Den blå ledning i elven er så grim.”
”Os fra Qaqortoq var så vrede over at stenpakhuset skulle rives ned. Vi protesterede flere gange,
med fakler. Det føltes som en hetz mod vores smukke bycentrum.”
Aka fortæller om idéer til bygninger: ”Vi må genopføre stenpakhuset, evt. i stedet for den gamle
politistation. Det er blevet så flot i Sisimiut og Maniitsoq, hvor de her gjort det. Stenene til
stenpakhuset ligger i en brun bygning ude ved Tasersuaq, jeg har gået forbi flere gange og set at
dørene stod åbne, jeg bliver så bange for at stenene bliver stjålet.”
”Vi kan lave tilbygningen til kirken: der blev tegnet en tilbygning så det kunne ligne en domkirke.”
Om udsmykning: ”Det ville være flot med flere sten rundt om bygninger, og haver. Min far lagde
sten langs kirken og sagde: ”man gør mennesker rolige når man gør det roligt i naturen.”
”Jeg går rundt i byen og finder problematiske områder, ”for at redde byen”. Det gør jeg selv. Jeg
har fotos. Især har jeg tænkt på:
• Kredsretten, hjørnet – man kunne male fugle
• Adminstrationsbygningen, hjørnet – også fugle her
• Den hvide mur ud mod trappen, mellem kirken og adminstrationsbygningen. Her kunne man
male striber inspireret af nationaldragten…Jeg har betonmaling!
”Hvorfor er det ingen bænke på Høgehs Plads? Der skal da være siddepladser! Så kan man sidde
der i fred og ro.”
”Vores politikere lader til at tro at man kan spare kultur væk, men kultur og erhverv hører
fuldstændigt sammen. Churchill har sagt det samme: Da han blev spurgt om man ikke kunne spare
kulturen for at finansiere krigsteknik, svarede han nej! Man kan ikke spare kulturen væk!”
2-81
Mulighedskatalog Qaqortoq Emma Ragnhof Sommer 2022
Del 2/4 Version 7
2.8.5 Noter fra del 2 (overvejelser om del 2-4)
• Perspektivering – hvilke emner kunne undersøges dybere?
o Bygninger
• D&V-planer – er der nogen tendenser? Systematisk fond-søgning?
• Kortlæg & offentliggør efterslæb af kommunalt- og selvstyreejede bygninger
(+ centrale privatejede bygninger?)
• Undersøg evt. plan for masse-skimmelsvampsanering samt energirenovering
& centralventilation (med varmepumper og større varmtvandstanke?)
• Boligejerdynamik – lejeboliger, selv-ejede boliger, andelsboligforeninger
• Produktions- og forbrugstal for solenergi og varmepumper i Qaqortoq
• Effekten af prinsessen. Something to aspire to/den amerikanske drøm?
• Feasibility study – lifte (urban gondolas/skylifts/metro cable);
særligt relevant i bakkede byer
o Foregående projekter
• Hvad er historien om de tidligere fælles væresteder?
• Katersortarfik – hvordan har det været brugt før i tiden?
• Det brune hus ved borgmestertrappen?
• Kulturhuset ved timersortarfik?
• Spejderhytten?
• Hvordan foregik tombola?
• Hvilke offentlige/velgørende projekter har borgere foreslået
kommunen/Lions Club/fonde?
• Hvilke feedback-loops var der i 80’erne/90’erne omkring kunst?
• Hvordan plejede aktiviteterne omkring Kunungguaq at være?
o Humanities
• Subjektiv oplevelse af leveforhold – Qaqortoq v..
• Nuuk
• Narsaq
• København
• Stikord: ”er her en fremtid”, ”sker der noget”, familie, socialt
netværk, økonomi, karriere, fritid
• Generationelle variationer i frivillighed/arbejde for
fællesskabet/identitet/demokratisk kultur
• Sprog
o Planlægningsparadigmer
• Zoning
• Trafiksanering (historisk, 60’erne-20’erne)
• Milepæle i befolkningstal og areal
• Tærskel fra
[arbejde/skole->hjem->ud->hjem]
falder ud af det feasible vindue til
[arbejde/skole->?->hjem]
(Qummut approksimerer tærskel?)
o Løsninger?
• Planlægning omkring enrichment
• Mekanisme til omprioritering i bycentrum i takt med udvidelse -
2nd use som indikator for gentrificering?
o Delområder
• Hvad er behov for legepladser/udendørs rekreation?
2-82