September 2008 - Danmarks Optikerforening
September 2008 - Danmarks Optikerforening
September 2008 - Danmarks Optikerforening
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TEMANUMMER: optikkæderne<br />
Den METODISKE<br />
markedsleder<br />
FRIVILLIGKÆDE med<br />
funklende service<br />
NR.5<br />
FREMSTORMENDE kapitalkæde<br />
med frivilligt præg<br />
PROVO med optikgigant<br />
i ryggen
model: skaga 2403 design: carina mollsjö www.scandinavianeyewear.com<br />
GENUINE SCANDINAVIAN EYEWEAR SINCE 1948<br />
photo: ulrika.g
AUGUST <strong>2008</strong><br />
Fokus på optikere og optik<br />
OPTIKEREN sætter i dette nummer fokus på kædernes øgede dominans på det danske marked.<br />
Udenlandske investorer har på kort tid købt sig til store markedsandele på det danske optikmarked,<br />
og det er vel blot en naturlig udvikling i en verden, hvor landegrænser spiller en mindre<br />
og mindre rolle for kapital og arbejdskraftens bevægelighed.<br />
Globalt set er hele branchen i vækst bl.a. fordi, der bliver flere og flere ældre, der stilles større<br />
krav til synet og det at have et godt syn hele livet, er et af de vigtigste parametre for livskvalitet.<br />
Derfor hører investeringer i vores branche til i kategorien af de sikre investeringer.<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong> ser det ikke som sin rolle, at blande sig i, hvem der ejer de enkelte<br />
forretninger. Det er vores rolle at bidrage til at styrke den faglige udvikling ved at følge udviklingen<br />
i de lande, vi sammenligner os med og hele tiden at være på forkant med udviklingen.<br />
Optikeren udgør, sammen med den almen praktiserende læge og øjenlæge, det primære øjensundhedstilbud,<br />
og tendensen over de seneste mange år er, at borgerne i stigende grad opsøger<br />
optikeren med synsplejerelaterede gener bl.a. fordi, der er for få øjenlæger.<br />
Mere end 90% af alle synsanalyser finder sted hos optikeren. Det betyder, at rigtig mange<br />
mennesker betror optikeren at passe på deres syn. Det er et stort ansvar, og det skal optikeren<br />
være bevidst om – uanset ejerforhold.<br />
Optikere har været autoriserede siden 1994, og som det fremgår i en af artiklerne inde i<br />
bladet, har det nok være med til at forhindre brancheglidning til stor glæde for fagets traditionelle<br />
udbydere.<br />
Men det er vigtigt at holde fokus på, at autorisationen er indført for at beskytte forbrugeren.<br />
På en nat gik faget fra blot at være brillehandlere til at være en del af sundhedssektoren. –<br />
Det forpligter.<br />
I autorisationen pålægges det optikeren og kontaktlinseoptikeren at følge udviklingen indenfor<br />
sit fag og gøre sig fortrolig med nye erfaringer af betydning for udøveren.<br />
Ved brug af apparatur skal optikeren og kontaktlinseoptikeren opfylde de til enhver tid af<br />
myndighederne stillede krav til uddannelse, erfaring mv.<br />
For <strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong> er udvikling, efteruddannelse og certificering nøgleordene for<br />
at leve op til optikerens ansvar i dagens samfund. Vi står som garant for, at optikeren er den<br />
faglige samarbejdspartner indenfor øjenhelse, der sikrer, at kunderne trygt kan overlade synsanalysen<br />
til optikeren. – Uanset ejerforhold.<br />
Per Michael Larsen<br />
Formand<br />
LEDEREN<br />
3
OPTIKEREN NUMMER 5 · <strong>2008</strong><br />
Indhold<br />
LEDER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Per Michael Larsen<br />
KAPITALKÆDERNES BETINGELSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
DEN METODISKE MARKEDSLEDER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..8<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
FREMSTORMENDE KAPITALKÆDE MED FRIVILLIGT PRÆG . . . . . 11<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
FRIVILLIGKÆDE MED FUNKLENDE SERVICE . . . . . . . . . . . . 16<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
PROVO MED OPTIKGIGANT I RYGGEN . . . . . . . . . . . . . . . . . 20<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
STORDRIFTSFORDELE UDEN BINDINGER . . . . . . . . . . . . . . . 26<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
FRYGTLØS SELVSTÆNDIG HIGH END-OPTIKER . . . . . . . . . . 30<br />
Claus Suk Yong Jacobsen<br />
INVITATION . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32<br />
KAPITALOPKØB EN CHANCE FOR DE FRIVILLIGE KÆDER .40<br />
Christina Frost<br />
INNOVATION SKAL LEDE TILVÆKSTEN I BRANCHEN . . . . . 42<br />
Anita Hermelin<br />
IKONER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 44<br />
Marie Nielsen<br />
ØJENKOMPLIKATIONER HOS FYNSKE<br />
TYPE 1 DIABETIKERE GENNEM 35 ÅR . . . . . . . . . . . . . . . . . 48<br />
Jakob Grauslund<br />
SILMO ØGER SERVICEN FOR DE BESØGENDE . . . . . . . . . . . 50<br />
Bjarne Hansen<br />
SÅDAN FORETAGES OPMÅLING AF MONTERINGSHØJDE .53<br />
Bjarne Hansen<br />
OPTI ‘09 SATSER PÅ KVALITET OG UDVIKLING . . . . . . . . . . 54<br />
Bjarne Hansen<br />
BRANCHENYT . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56<br />
KALENDEREN . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58<br />
ADRESSER . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 59<br />
INDHOLD<br />
5
FAGLIGT STOF<br />
6<br />
Kapitalkædernes betingelser<br />
Kapitalkæder, frivilligkæder og optikbutikker, der indgår i indkøbssamarbejder, sad i 2007 på en samlet<br />
andel af optikmarkedet på 94 procent. Samtidig tegnede frivilligkæder og indkøbssamarbejder sig<br />
sidste år for 51 procent af det totale antal optikbutikker. I dag er det kapitalkæderne, der både driver<br />
den største omsætning og har flest butikker.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
Optikeren sætter i denne udgave fokus<br />
på hele spektret af kæder. Vi har bedt<br />
topledere i Synoptik, Profil Optik, Louis<br />
Nielsen, Nyt Syn og Opto Gruppen give<br />
deres bud på strategier og fremtidsplaner.<br />
De følgende artikler vil give et detaljeret<br />
indblik i kædernes overvejelser<br />
og kommentarer til den generelle<br />
konkurrencesituation.<br />
I forlængelse af artikelserien om optikerkæderne<br />
bringer vi et interview med<br />
Klaus Berthelsen, der i næsten et årti<br />
har drevet Amati Optic i Store<br />
Kongensgade som selvstændig optiker<br />
uden nogen form for indkøbsfællesskab.<br />
Thiele ønskede som den eneste store<br />
kæde ikke at medvirke.<br />
Frihed er et sejlivet koncept<br />
Kapitalkædernes visioner vil i stigende<br />
grad komme til at præge det danske optikmarked,<br />
ikke mindst i kraft af solide<br />
indkøbsfordele gennem de internationale<br />
butiksnetværk. Men for de udenlandske<br />
ejere er det stadig afgørende at<br />
tillade et betydeligt frirum for det oprindelige<br />
brand og en vis grad af uafhængighed<br />
i virksomhedskulturen.<br />
Danske optikere forventer en høj grad af<br />
medbestemmelse, og forbrugernes velkendte<br />
loyalitet overfor deres optiker<br />
afhænger i høj grad af det personlige<br />
servicekoncept.<br />
Med optikermangel og rift om de dygtigste<br />
optikere er der over hele linjen<br />
fokus på fastholdelse af medarbejdernes<br />
loyalitet og engagement. Tilsammen gør<br />
det frihed og indflydelse i optikerleddet<br />
til sejlivede koncepter – egenskaber, der<br />
typisk forbindes med selvstændige<br />
optikere, frivillige kæder og indkøbssamarbejder.<br />
Det rejser spørgsmålet: Er det kapitalkæderne,<br />
der sætter betingelserne på<br />
det danske optikmarked, eller er det optikmarkedet,<br />
der sætter betingelserne<br />
for kapitalkæderne?<br />
Kunder har ikke tydelige præferencer<br />
En undersøgelse udført for Opto<br />
Gruppen viser, at forbrugerne ikke har<br />
taget entydig stilling for eller imod<br />
kæder – de ser forskellige fordele ved at<br />
handle i en kæde eller hos en uafhængig<br />
optiker.<br />
Samtidig viser Synoptiks undersøgelser,<br />
at danske optikbutikker er meget lidt<br />
differentierede.<br />
Derfor spiller kædernes branding i denne<br />
fase en markant rolle, sammen med<br />
mere kontante konkurrenceparametre<br />
som pris, beliggenhed, service, rådgivning<br />
og købsoplevelse.<br />
På trods af kapitalkæderne generelt<br />
større omsætning og effektivitet er der<br />
stadig et betydeligt rum for selvstændige<br />
optikere og såkaldte frivillige kæder,<br />
specielt i kraft af de faktorer, der<br />
differentierer optikbranchen fra den<br />
øvrige detailhandel.<br />
Ligesom autorisationen i høj grad blokerer<br />
brancheglidning, især på markedet<br />
for kontaktlinser, spiller den faglige profil<br />
og personlig service en markant rolle<br />
i udvælgelsen af optiker og i forhold til<br />
kundernes loyalitet overfor den enkelte<br />
butik.
Har du brug for ny inspiration?<br />
Bliv en del af Nyt Syn og få adgang til landets<br />
største udvalg af mærkevarer samt en markedsføring,<br />
der skaber god trafi k i butikken.<br />
Vi har indgået aftale med den dygtige fodboldspiller<br />
“Mini Ronaldinho”, og han vil derfor præge<br />
vores markedsføring til børn i <strong>2008</strong>.<br />
Nyt Syn Danmark A/S . Ove Gjeddes Vej 39<br />
5220 Odense SØ . Tlf. 70 26 09 08 . www.nytsyn.dk<br />
Herudover besøger Dennis Knudsen fortsat Nyt Syn<br />
butikkerne - og giver vores kunder gode råd om<br />
valg af briller, styling og makeup.<br />
Kontakt adm. direktør Jarl Riise på tlf. 6155 2788<br />
eller mail til jr@nytsyn.dk og hør mere om dine muligheder<br />
hos Nyt Syn.
FAGLIGT STOF<br />
8<br />
Den metodiske<br />
markedsleder<br />
Synoptik er kommet ud af det, der internt betegnes som en ”midtvejskrise” - udviklingen er vendt og<br />
de sidste par år har de økonomiske resultater været positive. Nu er det tid til at skue fremad og<br />
iværksætte en ny marketingstrategi. I første omgang skal udvalgte ”ambassadør-butikker” teste nye<br />
koncepter baseret på omfattende forbrugeranalyser. En af hovedkonklusionerne er, at Synoptiks personale<br />
og ikke mindst optikerne skal genvinde styrke i kundeorienteringen.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
Det er ikke ny viden, at når nye kunder<br />
opsøger optikeren, oplever mange et<br />
psykologisk ubehag, der kan sammenlignes<br />
med at gå til lægen eller tandlægen.<br />
Synsprøven foregår i et dunkelt rum<br />
fuld af instrumenter, og de fleste forbrugere<br />
aner ikke, hvad optikeren egentlig<br />
foretager sig med dem i stolen.<br />
”Når du som forbruger kommer ind og<br />
sidder i et mørkt rum og får taget en<br />
synsprøve, så er der altså mange, der<br />
oplever, at sveden begynder at pible<br />
frem. Det er en grundlæggende forbrugerindsigt,<br />
som vi har genopdaget betydningen<br />
af. Det gælder om, at fastholde<br />
det professionelle og kompetente<br />
fokus samtidig med at kunderne føler<br />
sig trygge og tilpas.”, siger Synoptiks nye<br />
marketingdirektør, Mette Dyhr.<br />
Forbrugernes vægring overfor synsprøve-situationen<br />
er bare en af de opdagelser,<br />
Synoptik har genopdaget betydningen<br />
af i kraft af en række kundeog<br />
forbrugerundersøgelser foretaget<br />
gennem de seneste år.<br />
Analyserne har udmøntet sig i en ny og<br />
gennemgribende marketingstrategi, der<br />
skal revitalisere Synoptiks servicekoncept<br />
ved at gøre købsoplevelsen rarere og<br />
mindre kliniske:<br />
”Det er en genoplivning af det tidligere<br />
mere serviceorienterede koncept, der har<br />
kendetegnet Synoptik. Det er en måde<br />
at sætte service på agendaen igen”, siger<br />
Mette Dyhr.<br />
Optikere skal i dialog med kunden<br />
Krisen med røde tal på bundlinjen har<br />
ført til selvransagelse, der i første omgang<br />
har udmøntet sig i udskiftninger på<br />
lederplan og en intens indsats for at reparere<br />
de økonomiske nøgletal.<br />
”De seks år, hvor Synoptik gav underskud,<br />
kalder vi midtvejskrisen. Ofte når man<br />
kommer ud af sådan en krise, så er man<br />
også stærkere end man var før, og det er<br />
den følelse, vi har nu”, siger Mette Dyhr.<br />
Synoptiks turn-around har skabt den<br />
nødvendige basis for en revitalisering, der<br />
først og fremmest handler om at få en<br />
mere forbrugerorienteret indfaldsvinkel<br />
til rollen som optiker:<br />
Butikkerne bliver indrettet efter et shop-ishop<br />
koncept, der inddeler butikslokalet i<br />
seks forskellige afsnit. Synsprøverummene<br />
bliver redekoreret, så de er en kende mindre<br />
kliniske, blandt andet med smartere,<br />
mere caféagtige stole.<br />
Samtidig skal optikerne skal blive bedre<br />
til at møde kunderne på deres betingelser<br />
og guide dem gennem hvert trin i synsundersøgelsen.<br />
Til den brug har Synoptik<br />
udviklet en ny håndbog, der opererer<br />
med fire karakter-roller for kunder, baseret<br />
på kundens behov.<br />
Tanken er, at Synoptiks optikere atter<br />
skal blive bedre til at læse kunderne og<br />
møde dem på deres betingelser, hvad<br />
enten de har svært ved at forlige sig<br />
med deres behov for synskorrigering eller<br />
stræber efter at gøre brillen til et<br />
fashion statement.
Salgsassistenter uddannes som stylister<br />
Konceptet med de grundlæggende personlighedstyper<br />
blandt brille- og kontaktlinsebærere<br />
er beskrevet i bogen<br />
”Synspunkter – en guide til briller, linser<br />
og dig...” som i første omgang er til intern<br />
brug i butikkerne, men også er tiltænkt<br />
en rolle som introduktion til nye<br />
kunder.<br />
Det handler om at afmystificere optikerens<br />
rolle. Det faglige fundament skal<br />
være en selvfølgelig basis, men kunderne<br />
skal opleve imødekommenhed og personligt<br />
engagement.<br />
”Vi er jo som udgangspunkt ikke nogen,<br />
folk opsøger af egen fri vilje”, som<br />
Mette Dyhr udtrykker det om optikerbranchen<br />
generelt.<br />
Som en del af den ny måde at forholde<br />
sig til kunden på skal modeelementet<br />
også indarbejdes som et fast element i<br />
butikkernes service og kundernes forventninger<br />
til Synoptik.<br />
Salgsassistenter i Synoptik bliver sendt<br />
på efteruddannelse i styling for at optage<br />
en bred vifte af viden om æstetiske<br />
kundskaber om styling, design, kunst og<br />
farver.<br />
”Det er en af de forbrugerindsigter, vi er<br />
nået frem til, at forbrugerne også ser<br />
moderådgivning som en basal del af vores<br />
service. For os er det vigtigt, at alle<br />
vore butikker kan tilbyde denne form for<br />
styling. Det er vigtigt at møde kunderne<br />
der, hvor de er og ikke bare at sælge op<br />
til den dyreste brille”, siger Mette Dyhr.<br />
Modemærker er ikke afgørende<br />
I spidsen for de nye tiltag står tre testbutikker<br />
i Hillerød, Aalborg og Odense,<br />
der samtidig indgår i en gruppe af ambassadørbutikker.<br />
De skal gradvis rulle<br />
konceptet ud, før det implementeres i<br />
samtlige af kædens 111 butikker i<br />
Danmark.<br />
Butikken i Hillerød er allerede indrettet<br />
efter det nye shop-i-shop koncept, der<br />
placerer afdelinger for læsebriller, kontaktlinser,<br />
internationale og internationale<br />
mærkevarer omkring en skranke i<br />
midten.<br />
Samtidig får en Robert D, Synoptiks eget<br />
mærkevarestel, en central placering i<br />
både butikkerne og Synoptiks markedsføring.<br />
Navnet er afledt af Robert Delfer,<br />
grundlæggeren af Sygekassernes Optik,<br />
der siden kom til at hedde Synoptik.<br />
”Vi bliver noget skarpere i vores markedsføring<br />
og slår mere direkte på Synoptik og<br />
på vores værdier for at give det kvalificerede<br />
kendskab til Synoptik, som vi kan se<br />
kunderne i høj grad mangler”, siger Mette<br />
Dyhr.<br />
Synoptiks forbrugerundersøgelser peger<br />
på, at det ikke er afgørende for et flertal<br />
af brillekunder at have adgang til de dyre<br />
franske og italienske mærkevarestel.<br />
Marketingdirektør Mette Dyhr.<br />
”Der er meget fokus på modepositionen,<br />
og den position beviser du ved at have<br />
modemærkerne. Dette er vigtigt også<br />
for os, men det er mindst lige så vigtigt<br />
at vise, at vi er danskernes primære optikerkæde<br />
gennem et bredt sortiment<br />
inklusiv vores eget Robert D, siger Mette<br />
Dyhr og peger på, at kun en lille andel<br />
af danskerne er parat til at betale for de<br />
dyre stel.<br />
”De store, anerkendte brands gør jo<br />
også, at man virkelig får sig hægtet på<br />
det niche-marked, hvor kunder vil give<br />
4000 for brillen alene”, siger Mette Dyhr.<br />
”Vi sætter mere fokus på vore egne<br />
mærker end på de internationale mærkevarer.<br />
Men vi ved godt, at det er vigtigt<br />
at vi har de mærker i vores markedsføring,<br />
og derfor har vi dem også<br />
udstillet og fremhævet i vores butikker.”<br />
FAGLIGT STOF<br />
9
FAGLIGT STOF<br />
10<br />
Ikke altid udsalg<br />
Synoptik er opmærksom på risikoen ved<br />
at køre tilbudskampagne på tilbudskampagne,<br />
som kan placere et brand i den<br />
helt modsatte grøft:<br />
”Vi skal finde et ben at stå på. Hvornår<br />
er vi selv med til at drive et marked, der<br />
forventer rabatter hele tiden? Hvor går<br />
vores grænser der?” siger Mette Dyhr.<br />
Synoptiks nye marketingdirektør kommer<br />
direkte fra en stilling i Irma, hvor<br />
hun sammen med Irmas ledelsesgruppe<br />
var med til at vende Irmas historiske<br />
krise.<br />
”Dengang discount-sektoren kom på<br />
dagligvaremarkedet med Netto og Fakta<br />
var man jo klar til som kunde at handle i<br />
papkassebutikker og acceptere udsolgte<br />
varer, fordi det er billigt”, siger Mette<br />
Dyhr og sammenligner det med<br />
Synoptiks skisma i forhold til Louis<br />
Nielsen:<br />
”Nu er der én discountspiller på optikmarkedet,<br />
og så kan vi sammenligne<br />
med, hvor mange der er på dagligvarehandelen.<br />
Hvis man ikke gør noget, så<br />
kan antallet af spillere eksplodere.<br />
Spørgsmålet er, om du gør det på deres<br />
præmisser, eller har du et fundament,<br />
der med fordel giver dig mulighed for at<br />
holde fast ved professionalitet, faglighed<br />
og service”.<br />
Succes afhænger af<br />
medarbejderenggement<br />
En væsentlig hovedkonklusion i<br />
Synoptiks undersøgelser er, at branchen<br />
er meget lidt differentieret. Forbrugerne<br />
har ofte har svært ved at placere de forskellige<br />
optikbutikker.<br />
”Vi kan de samme ting og ligger ofte de<br />
samme steder, og der er ingen, der helt<br />
klart og konsistent er ude at sige: Det er<br />
det, vi står for. Det er det, du kan forvente<br />
her”, siger Mette Dyhr.<br />
Mette Dyhr opfatter det som Synoptiks<br />
primære styrke, at virksomheden er funderet<br />
i solide værdier og rummer megen<br />
historik at bygge videre på, for eksempel<br />
ved hjælp af Robert D-brandet.<br />
”Det er i højere grad at være tro mod<br />
Synoptiks værdier end kun at fokusere<br />
på prisen”, siger Mette Dyhr og fortsætter:<br />
”Jeg har set mange eksempler på, at<br />
man har forsøgt at revitalisere et brand,<br />
fordi det var smart, eller fordi man syntes,<br />
det var det man gerne ville være eller<br />
burde være – det er bare meget sjældent,<br />
det lykkes. Det er vigtigt, at man<br />
som virksomhed er tro mod sig selv og<br />
mod sin kultur”.<br />
Når Synoptik går i gang med den samme<br />
øvelse afhænger resultatet i høj grad af<br />
at strategierne fra hovedkontoret også<br />
flyder helt ud i alle hjørner af organisationen<br />
og kommer til at gennemsyre<br />
medarbejdernes adfærd:<br />
”Med hensyn til servicekonceptet i optikerdelen,<br />
så er det som alle andre steder<br />
i detailhandelen. Det, der i sidste ende<br />
tæller er, hvordan dine medarbejdere har<br />
det. Vi har det motto, at ”glade medarbejdere<br />
giver glade kunder”. Så vi arbejder<br />
i høj grad med at involvere medarbejderne<br />
gennem information og<br />
uddannelse. Det er også ekstremt vigtigt<br />
i denne sammenhæng, for erfaringerne<br />
siger, at man kan lave nok så smarte reklamekampagner,<br />
men i sidste ende er<br />
det medarbejderne, der afgør, om det<br />
har været en god oplevelse”, siger Mette<br />
Dyhr og fortsætter:<br />
”Det ultimative mål i vores verden er, at<br />
du ude i de enkelte butikker får en form<br />
for selv-ledelse baseret på vore værdier.<br />
Synoptik har så mange gode medarbejdere,<br />
positive værdier og så meget historik<br />
at bygge videre på, at jeg tror på, at<br />
det lykkes.”
Fremstormende kapitalkæde<br />
med frivilligt præg<br />
Det bliver sværere at være selvstændig optiker, spår direktør for Profil Optik, Jørgen Nielsen. Med 502<br />
butikker i Norden i kraft af det nye nordiske samarbejde, Optical Fashion Group, er det Profil Optiks erklærede<br />
målsætning at intensivere konkurrencen på indkøbsvolumen allerede fra 2009.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
Der gik et lettelsens suk gennem de<br />
forsamlede butiksindehavere, da tilbuddet<br />
fra Synsam og Alipes blev lagt frem<br />
for de tidligere ejere i Profil Optiks butikker<br />
den 7. juli sidste år. Det spiller en<br />
rolle, at der er en velrennomeret optikerkæde<br />
med i den ejergruppe, der har<br />
overtaget Profil Optik.<br />
Reaktionen fra de tidligere indehavere,<br />
hvoraf 83 procent stemte for opkøbet,<br />
var: Det var en god kombination.<br />
”Valget er faldet ud fra mange forskellige<br />
kriterier. Det er både noget med<br />
pris og måden at overtage på og alt<br />
mulig andet. Vores nye medejer, Alipes,<br />
er en af verdens dygtigste og mest professionelle<br />
detailvirksomheder”, siger<br />
direktør i Profil Optik, Jørgen Nielsen.<br />
For Profil Optik er det imidlertid vigtigt<br />
at signalere, at den nye kapitalkæde<br />
bærer et stærkt præg af frivillighed.<br />
Jørgen Nielsen påpeger, at de ansatte<br />
på hovedkontoret såvel som størstedelen<br />
af de tidligere indehavere er blevet<br />
i kæden.<br />
”Generelt set er meget ansvar lagt over<br />
på os selv”, siger Jørgen Nielsen. ”Vi<br />
køber for eksempel ikke centralt ind til<br />
alle vore butikker. Det er lagt decentralt.<br />
Vi sidder ikke her centralt og bestemmer,<br />
om de enkelte butikker skal<br />
sponsere den lokale fodboldklub, eller<br />
hvad det er. Det er stadig en decentral<br />
beslutning”.<br />
FAGLIGT STOF<br />
11
FAGLIGT STOF<br />
12<br />
Samtidig har Profil Optik bevaret muligheden<br />
for at være frivilligt medlem i<br />
kæden, hvadenten det er med en optionsordning<br />
eller på de gamle betingelser.<br />
”Vi er lidt en skabskapitalkæde her i<br />
starten”, siger Jørgen Nielsen.<br />
Direktørerne har en ”driftspistol for<br />
panden”<br />
Jørgen Nielsen ser tre væsentlige, indbyrdes<br />
forbundne opbruds-tendenser i<br />
den danske optikerbranche: Med<br />
Specsavers, Pearl og Catella’s indmarch<br />
er opkøbsrunden slut, i hvert fald i<br />
denne omgang, og nu handler det om<br />
kædernes evne til at præstere indtjeningstal,<br />
der kvalificerer til gensalg.<br />
”For Dem, der ikke er blevet solgt eller<br />
købt nu, er det for sent. Toget er kørt.<br />
Hvem skulle købe en mindre kæde i<br />
Danmark uden en nordisk platform, man<br />
kan springe videre til. Det kan jeg simpelt<br />
hen ikke se”, siger Jørgen Nielsen<br />
om de udenlandske kapitalfonde.<br />
I den nærmeste fremtid rettes fokus på<br />
intensiveret konkurrence på indkøbssiden<br />
med adskillige store spillere med en<br />
nordisk platform. Det fører i Jørgen<br />
Nielsens optik til sværere forhold for<br />
både frivillige kæder og de cirka 15 procent<br />
af danske optikere, der vælger at<br />
stå helt på egne ben – og samtidig varer<br />
det ikke længe, før det også er forbi for<br />
selvstændige optikere at sælge til kæderne.<br />
For Profil Optiks hovedkontor er det en<br />
nøglestrategi at skrue op for konkurren-
cen på indkøbsvolumen i kraft af Optical<br />
Fashion Group, der fra et kontor i baghuset<br />
til Profil Optiks hovedkontor i<br />
Hedehusene koordinerer indkøb for<br />
Profil Optik- og Synsambutikker i hele<br />
Norden.<br />
Mod udgangen af januar 2009 er det<br />
nye Profil Optik parat til at operere fra<br />
en fælles nordisk platform med 502 butikker,<br />
en omsætning på 3,2 milliarder<br />
svenske kroner og en markedsandel på<br />
26 procent i Skandinavien.<br />
”Nu er vi færdige med, at det er leverandørernes<br />
marked. Nu vil vi gerne<br />
sætte os for bordenden i forhold til tidligere<br />
tider, hvor det er leverandørerne,<br />
der har siddet for bordenden”, erklærer<br />
Jørgen Nielsen og fortsætter:<br />
”Nu skal man finde ud af som leverandør,<br />
om man vil handle med 500 butikker,<br />
de stærkeste og bedste butikker i<br />
Skandinavien, og om man vil sælge varer<br />
til dem eller ej. Og hvis ikke vi kan finde<br />
en vej sammen med leverandøren, som<br />
er fornuftig for begge parter, så melder<br />
vi bare tingene af. Så mister man 500<br />
forretninger overnight.”<br />
Profil Optiks direktør ser den skærpede<br />
konkurrence på volumenindkøb som den<br />
absolut væsentligste markedstendens –<br />
og som et krav, der nødvendigvis stilles<br />
samtlige kædedirektioner i kraft af de<br />
udenlandske investorers interesser:<br />
”Vi er presset til i vores business case at<br />
skulle generere drift fra day one. Jeg går<br />
ud fra, at Ulrik Bülow, min kollega i<br />
Synoptik, og Mads Nygaard i Specsavers<br />
Louis Nielsen også har en driftpistol for<br />
panden. Så vi har ikke noget valg, når vi<br />
går ud til vores leverandørmarked.”<br />
”Dommedag for optikerbranchen”<br />
De egentlige kæder havde i 2007 en<br />
samlet omsætning på 1,7 milliarder kroner,<br />
svarende til cirka 50 procent af<br />
branchens samlede omsætning. De frivillige<br />
kæders andel af branchens butikker<br />
udgjorde 51 %, men det tal er nu tippet<br />
over til fordel for kapitalkæderne.<br />
“Det bliver rigtig svært som selvstændig<br />
optiker, der ikke har nogen tilhørsforhold<br />
at gå ind på dette marked”, siger<br />
Jørgen Nielsen, som råder nye optikere<br />
med ambitioner om at starte for sig selv<br />
til at tænke sig om en ekstra gang:<br />
”Der vil altid være et marked for selvstændige<br />
optikere. Det kan være på<br />
grundlag af, at de ligger i et heldigt område<br />
og har skabt et fundament, der gør,<br />
at de kan tjene penge. Men når du går<br />
ind og kigger på deres driftsmæssige resultater,<br />
så siger de det hele.”<br />
Profil Optik kører med en af landets<br />
højeste bruttoavancer og har været i<br />
stand til at forhøje prisen per solgt brille<br />
med 3000 kroner i en periode der har<br />
været præget af priskrig.<br />
”Konkurrencestyrelsen sagde for fem år<br />
siden, at der ikke var nogen konkurrence<br />
på optikermarkedet. Prøv at spørge nu,<br />
om der er konkurrence”, siger Jørgen<br />
Nielsen.<br />
”Hvis du så kommer ud i en tid, hvor 50<br />
procent af de leverandører, du plejer at<br />
arbejde med, bliver revet væk under dig<br />
– fordi der kommer nogle større kræfter,<br />
der lukker dem af på markedet, og fordi<br />
der der er andre, der køber linser 40-50<br />
procent billigere end dig – så kan du<br />
ikke konkurrere”, siger Jørgen Nielsen og<br />
fortsætter.<br />
”Det er nogle markedsmekanismer, der<br />
kommer til at bestemme, om du lykkes.<br />
Det kan godt være, du lykkes som menneske,<br />
men hvad hjælper det, hvis du<br />
ikke tjener nogen penge?”<br />
Det er kun 6 procent af branchens samlede<br />
omsætning, der ligger ude hos de<br />
helt selvstændige optikere. Men i Jørgen<br />
Nielsens optik vil også de frivillige kæder<br />
komme i klemme, når Profil Optik skruer<br />
op for konkurrencen på indkøbsvolumen<br />
fra en nordisk platform:<br />
”Når vi beslutter os for, at Gucci kun<br />
skal ligge hos os, så kan du spørge medlemmet<br />
af Opto Gruppen og Nyt Syn,<br />
hvad han så vil gøre. Det er derfor, det<br />
bliver dommedag i optikbranchen. De<br />
bliver chokerede, dem der er frie fugle,<br />
over hvilke forhold der bliver styret af<br />
dem selv – på lang sigt.”<br />
Frihed er et vigtigt signal<br />
Med i dag 125 butikker i Danmark, en<br />
omsætning på 850 millioner og en nordisk<br />
struktur, der fra 2009 vil give Profil<br />
Optik adgang til at forhandle aftaler for<br />
502 butikker i Skandinavien – 155 i<br />
Sverige, 83 i Norge og 144 i Finland –<br />
ser Profil Optik sig selv som den store<br />
vinder i de seneste års opkøbsrunde i<br />
den danske optikerbranche.<br />
”Profil Optik A/S, den evne vi har haft til<br />
at være koncept-styret frivillig kæde har<br />
altid været at drifte og udvikle. Derfor<br />
har vi taget førertrøjen som frivillig<br />
kæde i Danmark”, siger Jørgen Nielsen.<br />
Profil Optik er stadig ude efter at lukke<br />
handler med butiksindehavere, der vil<br />
slutte sig til kædens sejrstog. Profil<br />
Optik holder to døre åbne i kraft af det<br />
koncept, der betegnes som ”en frivillig<br />
kapitalkædestruktur”:<br />
”Vi har to ben. Vi har et kapitalben, hvor<br />
vi ejer butikkerne, og så har vi et medlemsben,<br />
som vi altid har haft”, siger<br />
Jørgen Nielsen.<br />
FAGLIGT STOF<br />
13
FAGLIGT STOF<br />
14<br />
30 butikker er stadig frivillige medlemmer<br />
af Profil Optik. Det gælder blandt<br />
andet de 25 tidligere Nyt Synbutikker i<br />
BE Holding, som har status af associerede<br />
medlemmer af Profil Optik indtil<br />
2010, hvor salget er fuldt gennemført.<br />
”Den sidste del er medlemsbutikker, og<br />
der har vi sagt: Hvis du har været med-<br />
Direktør Jørgen Nielsen<br />
lem og glad for at være medlem, og du<br />
ikke vil sælge din forretning, så smider<br />
vi ikke nogen på porten her. Du fortsætter<br />
i din gamle spilleklub, og der får du<br />
alle de fordele, du plejer og driver din<br />
forretning, som du altid har gjort. Hvis<br />
du over tid synes, du vil sælge, så lad os<br />
snakke om det. Hvis du over tid ikke vil<br />
sælge, så kan du fortsætte med at være<br />
medlem”, siger Jørgen Nielsen.<br />
Den oplagte risiko i forbindelse med opkøb<br />
– at en kæde ændrer sig for meget<br />
til at fastholde både kunder og medar-<br />
bejdere – gør det vigtigt at signalere en<br />
høj grad af frihed i forhold til både drift,<br />
markedsføring og butiksindretning.<br />
”Overordnede retningslinjer bliver i princippet<br />
lagt strategisk her i huset. Den<br />
lokale succes er det den lokale butikschef<br />
som er 100 procent ansvarlig for.<br />
Det er den lokale butikschef, der har ansvaret<br />
og kompetencen, og derfor står<br />
man og laver de samme ting, som man<br />
ville have gjort, hvis man var selvstændig<br />
ejer af sin butik”, siger Jørgen<br />
Nielsen og fortsætter:<br />
”Havde vi været en rigtig kapitalkæde i<br />
vor adfærd, så havde der siddet en indkøber<br />
og købt ind her. Nu går vi på<br />
messe, og så kommer den enkelte forretning<br />
og køber ind i det koncept, der<br />
kunne hedde Ørgren for eksempel.”<br />
Medarbejdere tror på gensalg<br />
I den nuværende struktur har butikscheferne<br />
stadig ansvaret for indkøb under<br />
de rammer, der udstikkes fra centralt<br />
hold. Profil Optiks indretningskoncept<br />
ligner også de frivillige kæders, idet målet<br />
er individualitet – der må ikke være<br />
to ens forretninger.<br />
”Det er ud fra denne her frihed, som vi<br />
er sikre på er vigtig som butikschef... at<br />
man har sit eget liv, sin egen butik og<br />
sin egen lokale drift. Det tror vi er meget<br />
vigtigt”, siger Jørgen Nielsen og<br />
påpeger, at medarbejderne i Profil Optiks<br />
hovedkvarter er blevet, og at stort set<br />
alle de tidligere indehavere er blevet<br />
som butikschefer i konverteringsfasen.<br />
”De har alle sammen reinvesteret i det<br />
nye selskab, hvilket vil sige at de tror på<br />
exit igen om fem år, med en kapitalgevinst<br />
en gang til”, siger Jørgen Nielsen.<br />
I det mindste på kort sigt ser Profil<br />
Optik franchise-konceptet såvel som den<br />
strategiske fastholdelse af en høj grad af<br />
frihed for butiksindehavere som ”livsvigtige”<br />
for kæden, der i ti år som frivillig<br />
kæde ikke har set en eneste udmeldelse,<br />
men kun noteret fremgang.<br />
”Vores frivillige kædemedlemsskab er<br />
med garanti det stærkeste, der er på<br />
markedet, og det vil det også være fortsat.<br />
Det er derfor vi i de sidste mange år<br />
har været i stand til at opbygge en frivillig<br />
kæde, der har været i stand til at<br />
sætte sig til salg – og blive solgt”, siger<br />
Jørgen Nielsen.<br />
Og der er tilsyneladende mange, der<br />
gerne vil være med på vognen. Allerede<br />
per 1. september i år er Profil Optik<br />
oppe på 145 butikker – kun fem butikker<br />
fra den overordnede målsætning på<br />
150 butikker på landsplan.
FAGLIGT STOF<br />
16<br />
Frivilligkæde med<br />
funklende service<br />
Kapitalfonde presser butikkerne til at optimere deres omsætning og indtjening, og det går helt<br />
automatisk ud over medarbejdernes engagement og forbrugernes oplevelse af service, mener<br />
direktør i Nyt Syn A/S, Jarl Riise. For Nyt Syn – <strong>Danmarks</strong> sidste frivillige kæde – er udfordringen<br />
at videreudvikle et nichemarked på styrker som kvalitet, nytænkning og service.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
Kapitalfonde presser butikkerne til at<br />
optimere deres omsætning og indtjening,<br />
og det går helt automatisk ud over<br />
medarbejdernes engagement og forbrugernes<br />
oplevelse af service, mener direktør<br />
i Nyt Syn A/S, Jarl Riise. For Nyt Syn<br />
– <strong>Danmarks</strong> sidste frivillige kæde – er<br />
udfordringen at videreudvikle et nichemarked<br />
på styrker som kvalitet, nytænkning<br />
og service.<br />
Direktør Jarl Riise<br />
For optikerbranchen betyder introduktionen<br />
af kapitalfondenes logik på det<br />
danske marked mere fokus på bundlin-<br />
jen og mindre opmærksomhed på forbrugerne.<br />
Samtidig bliver planlægningen<br />
mere kortsigtet, ofte koncentreret om<br />
næste exit, og det går ud over innovationen.<br />
Så skarp er dommen fra Nyt Syns nye<br />
direktør, Jarl Riise, der kommer fra køkkenkæden<br />
Invita og er bragt ind i<br />
<strong>Danmarks</strong> sidste frivillige optikerkæde<br />
for at sikre en nicheposition på markedet.<br />
”Jeg tror ikke på kapitalkæder, for de<br />
formår ikke at skabe nogle oplevelser for<br />
kunderne”, siger Jarl Riise lige ud.<br />
Han forudser, at alle kapitalkæderne bliver<br />
nødt til at sænke priserne og gå på<br />
kompromis i forhold til den ombejlede<br />
position på det marked, der hedder midhigh<br />
end.<br />
”Jeg ved godt, hvordan de regner: De<br />
starter nede på bundlinjen og så regner<br />
de baglæns ud fra, hvor meget der skal<br />
stå nede på den. Og så siger man som<br />
direktør – uanset hvad kæden hedder –<br />
at du skal gøre sådan og sådan. Og det<br />
bliver enden på det”, siger Jarl Riise.<br />
<strong>Danmarks</strong> bedste servicekoncept<br />
Jarl Riises kone er optiker, og den vej<br />
gennem har han indirekte fået kendskab<br />
til optikerfaget gennem 20 år. I Jarl<br />
Riises optik er kapitalfondenes indmarch<br />
en ulempe for branchen og ikke mindst<br />
forbrugeren:<br />
”Kapitalfondene ejer typisk deres virksomheder<br />
i 3 til 7 år. Inden for den periode<br />
er det almindeligt, at der sker en<br />
exit, og så er det videre til næste ejer.<br />
Derfor kommer der et enormt pres på<br />
indtjeningen fra dag et. Det, der er så<br />
vigtigt at notere sig – og det der ikke er<br />
godt for forbrugeren i sådan et kapitalfond-system<br />
– er, at kapitalfonden ikke<br />
har forbrugerens interesser med i beregningerne.<br />
De har deres egne målsætninger<br />
og interesser. Jo hurtigere du kan<br />
lave en exit, desto bedre forretning er<br />
det, så de er lige glade med, om de skal<br />
skumme fløden i et eller to år. Så kommer<br />
der så et nyt ejerskab, og så får de<br />
så pisken en gang mere.”<br />
I værste fald kan den proces gå ud over<br />
den traditionelt store tillid til optikeren<br />
og sætte skub i brancheglidningen.<br />
Omvendt åbner det også mulighed for,<br />
at frivillige kæder kan differentiere sig<br />
endnu bedre på områder som butiksindretning,<br />
kundeservice og kvalitet.<br />
Som frivillig kæde er Nyt Syn i stand til<br />
at rumme højt individualiserede koncepter<br />
som for eksempel Øjencenter Nord i<br />
Hjørring og Øjenlægens Optik i<br />
Brønshøj, der begge er ejet af øjenlæger<br />
og har øjenlægeklinik og optikervirksomhed<br />
i direkte forlængelse – måske<br />
det bedst integrerede samarbejde mellem<br />
de to sundhedsfaglige professioner<br />
til dato.<br />
”I alt det, vi arbejder med, vurderer vi på<br />
baggrund af, hvad der er bedst for forbrugerne.<br />
”Min påstand er, at hvis man<br />
skaber den optimale oplevelse for kunderne,<br />
så kommer du også til at tjene<br />
penge på det”, siger Nyt Syns nye direktør,<br />
Jarl Riise.<br />
En ny analyse fra Retail Institute<br />
Scandinavia af 100 butikskæder i ti forskellige<br />
brancher – fra radio-tv og supermarkeder<br />
til byggemarkeder og isenkram<br />
– opnår optikbranchen hele tre
placeringer på top ti.<br />
Nyt Syn er med en tredjeplads placeret<br />
som den bedste optiker på top ti, kun<br />
overhalet af Irma og Hi-Fi-Klubben.<br />
Det er områder som inspiration, kvalitet,<br />
prisniveau, service, overskuelighed,<br />
image og udvalg, der til sammen danner<br />
det, der kaldes forbrugerens overordnede<br />
indtryk af butikskæderne.<br />
Når det gælder service alene får Nyt Syn<br />
samtidig Retail Institutes ord for, at de<br />
er nummer et.<br />
Nyt Syn ekspanderer igen<br />
Nyt Syn har ellers levet en stormombrust<br />
tilværelse med forskellige partnerskaber.<br />
For nylig tilbagekøbte Nyt Syn<br />
sine aktier fra samarbejdet med<br />
Synoptik Holding, og før det – i 1999 –<br />
forsøgte Profil Optik og Nyt Syn at indlede<br />
et samarbejde ved at danne Optik<br />
Danmark A.M.B.A.<br />
På det seneste har udmeldingen fra Nyt<br />
Syns nye direktør været, at Nyt Syn er<br />
en frivillig kæde og skal blive ved med<br />
at udvikle sig ved at tilbyde et medlemsskab,<br />
hvor overskuddet ikke skal deles<br />
med en kapitalfond.<br />
”Det, der er hamrende vigtigt i en frivillig<br />
kæde, hvor der er forskellige interesser,<br />
er at vi ror i samme retning. Det er<br />
udfordringen. Men det er nemmere nu,<br />
end tidligere da vi nu er enige om strategien”,<br />
siger Jarl Riise.<br />
Boldsen-Eriksen Holdings exit til Profil<br />
Optik har reduceret Nyt Syn med 25 butikker,<br />
og yderligere to Nyt Syn butikker<br />
har fulgt samme vej. Dermed er Nyt Syn<br />
gået fra 98 butikker til 71, men Jarl Riise<br />
regner med snart at være tilbage på vej<br />
mod de 100 butikker i den landsdækkende<br />
kæde.<br />
”Vi har fået seks nye butikker ind i år, og<br />
vi har en pipeline på omkring ti butikker,<br />
vi arbejder på at få ind i øjeblikket”, siger<br />
direktør Jarl Riise, der tager udmeldelserne<br />
med sindsro:<br />
”De havde et ønske om salg, og det<br />
havde de andre ikke, så derfor skete der<br />
en exit. Det er fair nok.”<br />
Jarl Riise er opmærksom på den skærpede<br />
konkurrence på volumenindkøb,<br />
men opfatter ikke de eftertragtede<br />
mængderabatter som afgørende.<br />
”Vi er kendt for i Nyt Syn at have gode<br />
indkøbspriser. Det er ikke altid sådan, at<br />
bare man har størrelsen med sig, så har<br />
man også bedre priser fra leverandører”,<br />
siger Jarl Riise, der mener at forhandlinger<br />
også drejer sig om godt købmandsskab.<br />
”Det er ikke alle forhandlinger, der styres<br />
af et Excel-regneark.”<br />
Leverandørerne har samtidig en interesse<br />
i at samarbejde med de frivillige kæder,<br />
hvor risiko-spredningen er større i forhold<br />
til kapitalkæderne.<br />
”Jeg har den holdning, at vi lever af hinanden.<br />
Vi er et team. Det er ikke for at<br />
tegne et lyserødt billede, men for at understrege,<br />
at det handler om at lave<br />
win-win situationer og helst win-winwin,<br />
for vi skal have kunden med også”,<br />
siger Jarl Riise og fortsætter:<br />
”Der er jo leverandører, der ikke vil<br />
handle med kapitalkæder.”<br />
Nyt Syn søger nicheposition<br />
Nyt Syn er netop i færd med at færdigforhandle<br />
en aftale om et hot mærkevarestel,<br />
som den frivillige kæde bliver den<br />
eneste kæde i Danmark, der fører.<br />
FAGLIGT STOF<br />
17
FAGLIGT STOF<br />
18<br />
”Mærkevarens styrke kommer jo i høj<br />
grad an på, om markedsføringen trækkes<br />
af celebrities, og det gør den med<br />
dette mærke”, siger Jarl Riise.<br />
80 procent af Nyt Synbutikkers indkøb<br />
der foretages gennemfaktureres i kædekontoret,<br />
men der er frihed for medlemmerne<br />
til at købe ind, hvor de vil.<br />
”Det er en af de helt store styrker for en<br />
frivillig kæde. I kapitalkæder vil det<br />
være langt mere styret, fordi de kun<br />
handler med dem, de har centralt tilrettelagte<br />
samhandelsaftaler med”, siger<br />
Jarl Riise.<br />
Strategien i Nyt Syn er overordnet set at<br />
positionere sig på markedet som en niche-virksomhed,<br />
der differentierer sig på<br />
kvalitet, nytænkning og et solidt servicekoncept.<br />
Jarl Riise ser situationen som<br />
fordelagtig for Nyt Syn, idet kapitalkædernes<br />
styrke også er deres største svaghed:<br />
”For kapitalkæderne handler det om at<br />
bevare engagementet ude i butikkerne.<br />
Det er deres udfordring. Og den øvelse<br />
er ekstremt svær, når kunderne er vant<br />
til at opleve en optiker, der er ekstremt<br />
engageret. Nu trækker de skiltene ind<br />
fra gaden fem minutter før, de lukker,<br />
hvorimod før det var en halv time efter<br />
lukketid. Vi sikrer engagementet hos<br />
medarbejderne ved at lægge stor vægt<br />
på medarbejder trivsel og medindflydelse<br />
og ikke mindst personlige udviklingsmuligheder”,<br />
siger Jarl Riise.<br />
Han mener, at kunderne med det samme<br />
kan mærke, om de ansatte i butikken er<br />
motiverede eller ej. Netop svækkelsen på<br />
service kan blive det, der berøver kapitalkæderne<br />
deres kant i forhold til high<br />
end-segmentet.<br />
”Vi opfatter det sådan, at Nyt Syn ligger<br />
i toppen af midtersegmentet og dækker<br />
helt op i den højeste klasse”, siger Jarl<br />
Riise og sammenligner den efterstræbte<br />
position med Apple’s nichemarked.<br />
”Det er kunden, vi skal leve af, og det<br />
bedste for kunden er ikke nødvendigvis<br />
det billigste. Hvis du kun er fokuseret på<br />
din dækningsgrad i alt, hvad du foretager<br />
dig, så kommer du ind i en konflikt,<br />
hvor du ikke tilbyder kunderne det bedste”.<br />
”En frivillig kæde kan tænke langsigtet”<br />
Jarl Riise forudser, at kapitalkæderne<br />
kommer til at ligne hinanden mere og<br />
mere. Handlefriheden er begrænset, og<br />
det er meget vanskeligt for kædekontorets<br />
direktion at se ud over optimeringen<br />
af det næste nøgletal.<br />
”Frivillige kæder kan tænke langsigtet.<br />
Det kan en kapitalkæde ikke. Når jeg så<br />
hører nyopdigtede begreber som en ”frivillig<br />
kapitalkæde” er det allerede en bekræftelse<br />
på, at man har behov for at<br />
sminke konstruktionen. Det er dem, der<br />
sidder oppe i toppen med regnemaskinen,<br />
der bestemmer. Kapitalfondens ejer<br />
er i princippet fuldstændig ligeglade<br />
med, om det er en optikerforretning eller<br />
en tøjforretning”, siger Jarl Riise.<br />
I Nyt Syn sidder distriktscheferne dog<br />
parat med regnemaskinen for at vejlede<br />
de enkelte butikker om, hvordan de kan<br />
optimere driften. Regnskabstallene bliver<br />
analyseret og holdt op med kædens balanced<br />
scorecard, men det er stadig<br />
rådgivning på helt frivillig basis.<br />
Jarl Riise understreger samtidig, at Nyt<br />
Syn er i gang med en lang proces, der<br />
kræver en transformation af medlemsbutikkernes<br />
ledelse, først og fremmest i<br />
kraft af kædens kursusprogram. Salg, ledelse,<br />
økonomi og faglig optometri skal<br />
ruste indehavere og butiksansatte til at<br />
kunne sikre ”landets bedste kvalitet og<br />
service.”<br />
”Det er ikke nok, at karosseriet er flot.<br />
Der skal også være en lækker motor i”,<br />
som Jarl Riise udtrykker det.
PRODESIGN DENMARK<br />
T: 3698 2800<br />
E: INFO.DK@PRODESIGNDENMARK.COM<br />
WWW.PRODESIGNDENMARK.COM<br />
MODEL 1363 c6511
FAGLIGT STOF<br />
20<br />
Provo med optikgigant<br />
i ryggen<br />
Nu er tiden kommet til at rulle de planer ud, som den britiske optikergigant Specsavers havde i tankerne,<br />
da de i 2005 opkøbte Louis Nielsen. De andre kæder kommer til at revidere deres gammeldags servicekoncepter,<br />
mener direktør Mads Nygaard.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
Nu er tiden kommet til at rulle de planer<br />
ud, som den britiske optikergigant<br />
Specsavers havde i tankerne, da de i<br />
2005 opkøbte Louis Nielsen. De andre<br />
kæder kommer til at revidere deres gammeldags<br />
servicekoncepter, mener direktør<br />
Mads Nygaard.<br />
Hverken vækststrategien, den aggressive<br />
prispolitik eller den pågående tone i<br />
markedsføringen har ændret sig med<br />
Specsavers overtagelse af Louis Nielsen i<br />
2005.<br />
Om noget er Louis Nielsen blevet en<br />
endnu mere selvbevidst optikerkæde<br />
med det erklærede mål at åbne 9 nye<br />
butikker i regnskabsåret <strong>2008</strong>/2009 og<br />
nå op på 65-70 butikker i 2010/11.<br />
I dag har kæden 48 butikker i Danmark,<br />
så der er tale om cirka 50 procent vækst<br />
over to år, hvis det går som planlagt.<br />
Samtidig har Specsavers muliggjort<br />
større volumen og mængderabatter på<br />
indkøb, nye aftaler om mærkevarestel og<br />
topprofessionel faglig efteruddannelse<br />
af optikere.<br />
Louis Nielsen hævder, at de i dag sælger<br />
40 procent af alle briller i Danmark og<br />
dermed er den kæde i Danmark, der sælger<br />
flest briller. Det følger af 2 for 1<br />
konceptet, der har sat skub på volumen<br />
og øget udskiftningsfrekvensen.<br />
“Mere end 30 procent af den samlede<br />
volumen i Danmark kommer gennem<br />
Louis Nielsen, og det er fortsat vort mål<br />
at være danskernes foretrukne optiker.<br />
Vi ønsker selvfølgelig også at have den<br />
største omsætning, men det er ikke vort<br />
primære mål. Vort mål at tilbyde briller<br />
og kontaktlinser til en rimelig pris”, siger<br />
Mads Nygaard, der har været administrerende<br />
direktør i Louis Nielsen siden<br />
Specsavers overtagelse.<br />
I løbet af de første to år i Specsavers er<br />
der blevet lagt 16 nye butikker til Louis<br />
Nielsen-kæden.<br />
Det danske marked kræver særlige<br />
hensyn<br />
Nu er tiden kommet til at gøre opmærksom<br />
på nogle af de forandringer og forbedringer,<br />
kunder i Louis Nielsen kan<br />
opleve i forbindelse med Specsavers<br />
overtagelse. Logoet er blevet ændret, og<br />
butikkerne indrettes i stigende grad i<br />
tråd med Specsavers grafiske linje og visuelle<br />
design.<br />
”Part of the Specsavers Group” er blevet<br />
hæftet på Louis Nielsens logo navn, og<br />
dermed stopper det, i hvert fald indtil<br />
videre. Specsavers har af respekt for Louis<br />
Nielsens brand og de særlige markedsforhold,<br />
der gør sig gældende i Danmark,<br />
holdt sig tilbage i de seneste to år.<br />
Forsigtigheden kommer blandt andet til<br />
udtryk i et noget besynderligt syn, når<br />
man besøger Specsavers internationale<br />
hjemmeside, www.specsavers.com. Her<br />
står der Specsavers ud for links til samtlige<br />
lande, hvor Specsavers har butikker<br />
– England, Irland, Holland, Sverige,<br />
Norge, Finland, Spanien og Australien –<br />
mens der ud for Danmark står Louis<br />
Nielsen.<br />
Specsavers – den største privatejede optikerkæde<br />
i verden – har med andre ord<br />
tilsidesat hensynet til enhed i branding<br />
til fordel for nationale hensyn. I andre<br />
lande har Specsavers integreret nye virksomheder<br />
og partnere langt hurtigere<br />
end det er sket i Danmark.<br />
”Hvert land er forskelligt. Specsavers<br />
ved, at lokalt ejerskab er fundamentet<br />
for succes. Det har ingen værdi at nedbryde<br />
de faktorer, der var årsag til den<br />
oprindelige succes”, som Julie Perkins,<br />
der er International Development<br />
Director i Specsavers koncernen og landechef<br />
for Specsavers i Holland, udtrykker<br />
det.<br />
Risikoen på et marked som det danske<br />
med så høj en koncentration og forbrugerloyalitet<br />
er at den udenlandske ejer<br />
går ind og afskærer forbrugerne fra et<br />
brand, der allerede er rodfæstet i deres<br />
bevidsthed.<br />
”Specsavers er en virksomhed, der altid<br />
holder sig til sin mission og værdier. Det<br />
er ikke en supertanker, der kommer ind<br />
og knuser en succes. Vi ankommer og<br />
spørger: Hvordan kan vi støtte den succes,<br />
der allerede er. Derfor har det eksi-
steret som Louis Nielsen i to år. Brandet<br />
må holdes i live, men nu er det på tide<br />
at fortælle, hvordan de to brands kan<br />
støtte hinanden”, siger Julie Perkins.<br />
Julie Perkins er datter af Specsavers engelske<br />
grundlæggere og indehavere,<br />
Doug og Mary Perkins. Ægteparret<br />
Perkins er selv uddannede optikere og<br />
vedligeholder stadig deres autorisationer<br />
og deres fagkundskaber ved at deltage i<br />
de kurser, der indgår i Specsavers efteruddannelsesprogram.<br />
Recession og priskrig gavner Louis<br />
Nielsen<br />
I skarp kontrast til et ry som lavpriskæde<br />
er Specsavers på flere områder dybt engageret<br />
i vedligeholdelse og udvikling af<br />
optikbranchens faglige profil.<br />
For eksempel accepterede Specsavers en<br />
langsommere indrykning i Holland, fordi<br />
de fastholdt et krav om at alle deres<br />
synsprøver skulle foretages af autoriserede<br />
optikere. Julie Perkins var personligt<br />
involveret i lobbyisme i Holland for at få<br />
autorisation på optikervirksomhed.<br />
I sin tid var Specsavers banebrydende i<br />
England ved at åbne op for, at udøvere<br />
af synsprøver også måtte sælge briller.<br />
På grund af udmeldelsen af <strong>Danmarks</strong><br />
<strong>Optikerforening</strong> i 1995 har Louis Nielsen<br />
været tvunget til at gå deres egne veje –<br />
det har blandt andet gjort kæden til den<br />
første danske kæde, der handlede direkte<br />
på det internationale marked og<br />
drevet hovedkontoret til at etablere<br />
Louis Nielsen Academy, der nu videreføres<br />
med ressourcer fra Specsavers i<br />
ryggen.<br />
I Danmark varetages efteruddannelse i<br />
optometri blandt andet af den engelske<br />
professor, Steve Parrish. Senest har Louis<br />
Nielsen sendt samtlige af deres optikere<br />
og elever på et endagskursus i spaltelampeundersøgelser.<br />
”Uddannelsen har tidligere været mere<br />
leverandørdrevet, men nu har vi mulighed<br />
for at bruge mere uafhængige undervisere”,<br />
siger Mads Nygaard.<br />
Louis Nielsens direktør mener, at Louis<br />
Nielsens ry som discountkæde er en misforståelse.<br />
”Vi lægger vægt på at være fagligt funderede<br />
og innovative”, siger Mads<br />
Nygaard, der foretrækker betegnelsen<br />
”value-for-money”-optikere:<br />
”Vi forsøger altid at levere til den lavest<br />
mulige pris. Men hvis du kigger på kvaliteten<br />
af vore synsprøver og de produkter,<br />
vi sælger, så er den nøjagtig lige så<br />
høj som i de andre kæder.”<br />
Også mærkevarer indgår i priskrigen<br />
Udover image-fornyelsen medfører integrationen<br />
med Specsavers også større<br />
udvalg af produkter, hurtigere leverance<br />
og øget professionalisme som følge af<br />
en generelt stærkere forsyningskæde.<br />
I kraft af Louis Nielsens traditionelle positionering<br />
på markedet og et boost fra<br />
Specsavers internationale struktur – der<br />
muliggør håndtering af den volumen<br />
som 2 for 1 tilbuddet kræver – og aftaler<br />
på mærkevarer som Tommy Hilfiger,<br />
Ralph Lauren og Red and Dead, føler<br />
Mads Nygaard sig rimelig godt med på<br />
banen.<br />
”Vi holder fast ved den klare, gennemsigtige<br />
prispolitik. Det nye er det videre<br />
spektrum af modestel. Vi trækker jo på<br />
erfaringer fra andre markeder og designer<br />
over hele verden på sammenlignelige<br />
markeder”, siger Julie Perkins.<br />
FAGLIGT STOF<br />
21
FAGLIGT STOF<br />
22<br />
Administrerende direktør Mads Nygaard.<br />
Specsavers sidder på over 1.000 butikker<br />
i Europa og satser i øjeblikket på ekspansion<br />
i Norden, Australien og New<br />
Zealand. Specsavers har netop opkøbt<br />
optikerkæden Tähti Optikko i Finland,<br />
der har et netværk af næsten 130 butikker,<br />
selv om det ikke er alle der følger<br />
med i handelen. Specsavers har over<br />
1000 partnere og franchisetagere i<br />
England, Irland, Holland, Sverige, Norge,<br />
Finland, Spanien og Danmark.<br />
I begyndelsen af <strong>2008</strong> gik Specsavers ind<br />
i Australien og regner med at have omkring<br />
150 butikker i denne verdensdel<br />
inden årets udgang.<br />
”Vi er jo i den unikke situation, at<br />
Specsavers er vant til at excellere i en<br />
konkurrence-situation, hvor prisen er et<br />
afgørende parameter”, siger Mads<br />
Nygaard koldsindigt om de andre kæders<br />
satsning på volumenindkøb.<br />
Louis Nielsen placerer sig som den eneste<br />
danske kæde helt ude til venstre på<br />
Gallup Marketings prisindex.<br />
"Prisbillige kæder belønnes oftest med<br />
stor tilfredshed blandt forbrugerne og<br />
dermed en stærk position på markedet,"<br />
skrev Retail Institute Scandinavia, da<br />
Louis Nielsen blev kåret som <strong>Danmarks</strong><br />
stærkeste brand foran giganter som<br />
Ikea, Netto og Harald Nyborg.<br />
”Vi er jo ubetinget nummer et på prisen,<br />
og det er jo en dejlig ting, når vi nu er<br />
inde i en recession”, siger direktør Mads<br />
Nygaard.<br />
Louis Nielsens direktør ser den væsentligste<br />
forandring på optikmarkedet dels<br />
som en følge af den priskrig, som Louis<br />
Nielsen om nogen har været med til at<br />
sparke i gang, og dels de udenlandske<br />
kapitalfondes indmarch:<br />
”Ved sådan nogle opkøb mister kæderne<br />
jo noget af det gamle servicekoncept,<br />
hvor man sidder længe og snakker med<br />
gamle fru Hansen, for det er der ikke<br />
længere tid til, nu hvor indehaveren er<br />
butikschef”.<br />
”Klassens frække dreng”<br />
vil være markedsleder<br />
Kæderne går i disse dage på skovhugst<br />
blandt uafhængige optikere. Sharedventure<br />
modellen er den foretrukne metode<br />
til at føre Louis Nielsens ekspansionsplaner<br />
ud i livet. Julie Perkins<br />
beskriver Specsavers som en virksomhed,<br />
der generelt udvikler sig mere i retning<br />
af ”en organisation, hvor man kan blive<br />
partner.”<br />
Partnerskabsmodellen er blevet afprøvet<br />
af 12 optikere, og ifølge administrerende<br />
direktør Mads Nygaard er der aftaler sat<br />
op med yderligere ti partnere. Og der<br />
kommer henvendelser fra interesserede i<br />
andre kæder, der ønsker at “blive herre i<br />
ejet hus”, som Mads Nygaard udtrykker<br />
det.<br />
På Louis Nielsens hjemmeside annonceres<br />
der i den sædvanlige udfordrende<br />
tone efter 28 optikere, der vil være partnere<br />
i kæden – det sker under overskriften:<br />
”Kære optiker. Her er hjemmesiden<br />
din chef nok gerne vil blokere adgangen<br />
til.”<br />
En partner i Specsavers Louis Nielsen får<br />
adgang til hele Specsavers maskineri:<br />
udviklingsteam, HR, Finance, Retail, ITafdeling,<br />
indrettere og egne håndværkere,<br />
samt kundeservice, markedsføring<br />
og indkøb.<br />
”Vi har planer om at blive markedsleder i<br />
Danmark”, står der sort på hvidt under<br />
overskriften ”Ti gode grunde til at starte<br />
egen butik som partner i Specsavers.”<br />
Louis Nielsen omsætter for mere end<br />
400 millioner kroner om året og sælger<br />
hvert år over 250.000 briller og omkring<br />
25 millioner kontaktlinser.
FAGLIGT STOF<br />
25
FAGLIGT STOF<br />
22 26<br />
Stordriftsfordele uden<br />
bindinger<br />
For Opto Gruppens kædekontor handler det om at skaffe fordele ved stordrift uden at tvinge<br />
medlemmer ind i en organisationsstruktur, der hæmmer butikkernes individuelle handlefrihed.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
For Opto Gruppens kædekontor handler<br />
det om at skaffe fordele ved stordrift<br />
uden at tvinge medlemmer ind i en organisationsstruktur,<br />
der hæmmer butikkernes<br />
individuelle handlefrihed.<br />
Et stykke udenfor Vejle ligger Opto<br />
Gruppens kædekontor i en villa tilhørende<br />
kædechef Jeanet Lehmbeck. Fra<br />
hendes hjemmekontor styres en forening,<br />
der omfatter videndeling, markedsføring<br />
og fælles indkøb for de 131<br />
danske optikere, som er medlem af foreningen.<br />
Når Jeanet Lehmbeck går til forhandlingsbordet<br />
med leverandører er det<br />
imidlertid på vegne af 520 optikere i<br />
Danmark, Sverige, Norge og Finland.<br />
”Det er klart, at når vi går ud og forhandler<br />
for over 500 butikker, så er det<br />
nogle andre aftaler vi får, end når man<br />
sidder med 131”, siger Jeanet Lehmbeck,<br />
der har stået i spidsen for Opto Gruppen<br />
i ti år.<br />
Dengang Jeanet Lehmbeck begyndte<br />
som forretningsfører for Opto Gruppen<br />
talte den 16 medlemmer. Siden er den<br />
vokset støt. Fra 2002-<strong>2008</strong> har foreningen<br />
lagt omkring 8-9 butikker til hvert<br />
år i en meget støt rate.<br />
Udenlandske opkøb udløste nordisk<br />
samarbejde<br />
Særlig franske Pearls opkøb af Synoptik<br />
og engelske Specsavers opkøb af Louis<br />
Nielsen har været med til at sætte turbo<br />
på udviklingen i Opto Gruppen, først og<br />
fremmest den nordiske del af samarbejdet,<br />
Nordic Optical Alliance (NOA).<br />
NOA består af Opto-gruppen, svenske<br />
Optiserve, norske C-Optikk og en ny<br />
finsk gruppe, der blandt andet består af<br />
optikere, der ikke gik med, da Tähti<br />
Optikko-kæden for nylig blev købt af<br />
Specsavers.<br />
Med den nye nordiske struktur – planlagt<br />
siden 2000 men for alvor søsat i<br />
2006 – kan Opto Gruppen sikre sine<br />
medlemmer indkøbspriser, der matcher<br />
den nye intensiverede konkurrencesituation.<br />
Opto Gruppen forhandler altid aftaler<br />
på alle de nordiske butikkers vegne.<br />
Andre stordrift-fordele som samfakturering,<br />
koncepter for afbetalingsordning<br />
og brillegaranti, samt en bred vifte af<br />
professionelt producerede markedsføringskoncepter<br />
har i lang tid været en<br />
del af Opto Gruppens tilbud.<br />
En væsentlig forskel i forhold til kapital-<br />
kæder – på godt og ondt – er dog, at<br />
frivillige kæder ikke kan tillade sig til at<br />
slutte aftaler, hvor der stilles krav om<br />
afsætning af en bestemt volumen.<br />
”Vi har det princip, at de har frihed til at<br />
vælge – det er absolut vores slogan. Vi<br />
vil gerne have, at de har frihed til at<br />
drive deres egne forretninger. Derfor siger<br />
vi ikke, at de skal købe sådan og<br />
sådan. Men de gode aftaler gør, at medlemmerne<br />
vælger de leverandører, der er<br />
indgået aftaler med. Det er mere gulerod,<br />
end det er pisk”, siger Jeanet<br />
Lehmbeck.<br />
Frivillige kæder beskytter vækstlaget<br />
På flere måder er de frivillige kæder<br />
med til at beskytte optikerbranchens<br />
vækstlag, hvor en stor del af innovationen<br />
finder sted.<br />
Mange specialklinikker, der falder udenfor<br />
kædernes traditionelle virkeområder,<br />
ser en fordel i at være medlem af Opto<br />
Gruppen, hvor der er plads til originale<br />
butikskoncepter.<br />
”Mange af vores medlemmer er utrolige<br />
drivkræfter for branchen. De laver nogle<br />
meget specielle butikker. Vi har nogle<br />
rigtigt dygtige faglige folk hos os, og<br />
det er folk, der ikke kan være i kæderne”,<br />
siger Jeanet Lehmbeck.<br />
De mest proaktive selvstændige optikere<br />
kan udvikle prototyper på nye forretningsformer,<br />
der på langt sigt kan øge<br />
markedet for alle branchens spillere.<br />
Det handler især om at udvikle ”det<br />
tredje produkt”, altså de salgs- eller serviceydelser,<br />
der rækker udover det traditionelle<br />
salg af briller og kontaktlinser.
”For mig er hovedvægten på at løfte<br />
hele markedet”, siger Jeanet Lehmbeck.<br />
”Der er et stort marked, som stadig kan<br />
udvikles. Der er en tendens til, at vi alle<br />
sammen sidder og kigger på vores skiver,<br />
men hele lagkagen kan godt blive<br />
større.”<br />
Faglighed i kommercialitetens tidsalder<br />
I øjeblikket er der modstridende tendenser<br />
på spil: Uddannelsesreformen lægger<br />
op til en øget vægt på optikerens faglighed,<br />
især den sundhedsfaglige profil,<br />
men opkøbene presser branchens aktører<br />
i retning af konkurrence på priser og volumen.<br />
Jeanet Lehmbeck mener, at kampen om<br />
markedsandele internt i branchen kan<br />
føre til et fokus på kommercielle krav til<br />
skade for branchens faglige profil.<br />
”Der er mange kæder, der nu skal have<br />
bevist nogle resultater overfor deres aktionærer.<br />
På hele branchens vegne kan<br />
jeg være lidt bange for, at man presser<br />
så meget på med volumen, at alle får<br />
lidt for travlt til at nå deres salgstal. Det<br />
kan gå ud over det faglige.”<br />
Kapitalkædestrukturen er et fænomen,<br />
der præger hele detail-handelen, men<br />
Jeanet Lehmbeck advarer mod at sammenligne<br />
briller og kontaktlinser med<br />
hårde hvidevarer eller radio- og TVbranchen.<br />
”Forskellen på optikerbranchen i forhold<br />
til andre markeder og det, der gør at vi<br />
ikke har set mere brancheglidning, er at<br />
vi har autorisationen. Hvis du ikke havde<br />
autorisationen, så var det salget givet<br />
frit for lang tid siden. Det er autorisationen,<br />
der binder det, fordi der indgår<br />
øjenhelse og faglige undersøgelser, der<br />
skaber en høj grad af troværdighed om<br />
optikerne”, siger Jeanet Lehmbeck.<br />
Det personlige service-koncept lever<br />
Overordnet set mener Jeanet Lehmbeck,<br />
at de selvstændige optikere står ganske<br />
stærkt i konkurrencen med de fremstormende<br />
kapitalkæder.<br />
”Det vælter ind med nye små optikere,<br />
som starter op”, siger Jeanet Lehmbeck<br />
FAGLIGT STOF<br />
23 27
FAGLIGT STOF<br />
28<br />
og påpeger, at flere af disse optikervirksomheder<br />
i løbet af få år når op på<br />
en betydelig omsætning.<br />
Ifølge Jeanet Lehmbeck har det at gøre<br />
med de nyuddannede optikeres høje<br />
karriere-forventninger og krav om selvstændighed,<br />
men også med et udpræget<br />
ønske blandt forbrugere om service og<br />
individualitet i købsoplevelsen.<br />
”Vi tror på den selvstændige butik, og vi<br />
oplever, at mange forbrugere har kædelede.<br />
De vil stadig gerne have en personlig<br />
relation og ikke bare en butikschef”,<br />
siger Jeanet Lehmbeck.<br />
En undersøgelse fra 2007 udført for<br />
Opto-Gruppen af A&B Analyse viser, at<br />
forbrugerne har et ret klart billede af<br />
fordele og ulemper ved at handle hos en<br />
optikerkæde eller hos en selvstændig<br />
optiker:<br />
Hos uafhængige optikere oplever forbrugeren<br />
større engagement fra optikerens<br />
side, bedre kundebetjening, større<br />
personligt kendskab til kunden og i et<br />
vist omfang lavere priser.<br />
Lavere priser ligger helt i top hos kæderne<br />
som konkurrence-parameter, og<br />
kunderne lægger også vægt på et større<br />
produktudbud, samt bedre reparationsservice<br />
og garantiordning.<br />
Undersøgelsen er udført blandt 6500<br />
danskere over 16 år, vægtet på køn, alder<br />
og geografi til at matche den statistiske<br />
fordeling i den danske befolkning.<br />
Den altoverskyggende konklusion er, at<br />
langt størstedelen af forbrugerne er lige<br />
glade om de handler i en kædebutik som<br />
hos en optiker, der ikke er medlem af en<br />
kæde.<br />
Stordrift med trimmet administration<br />
Opto Gruppens kædekontor fungerer efter<br />
et unikt princip, der holder de administrative<br />
udgifter trimmet til et absolut<br />
minimum, og kædekontoret fordeler<br />
hvert år overskuddet mellem butikkerne<br />
i forhold til indløbsvolumen.<br />
Det koster et engangsbeløb på 17.500<br />
kroner at blive optaget, men foreningen<br />
har ikke noget kontingent, og det spiller<br />
også en rolle i forhold til medlemmernes<br />
evne til at modstå nedgangstider.<br />
Kædechef Jeanet Lehmbeck<br />
”Hvis der kommer en recession, hvem er<br />
det så, der kan sulte? Vores medlemmer<br />
har ikke de der par hundrede tusinder,<br />
de skal betale i kontingent. De kan nok<br />
også downscale, hvorimod en kapitalfond,<br />
hvadenten den hedder Pearl eller<br />
Catella, vil blive ved med at kræve det<br />
samme afkast. Så skal du have volumen<br />
ud, og så er der kun en parameter at<br />
flytte på, og det er at sætte prisen ned”,<br />
siger Jeanet Lehmbeck.<br />
Kædekontoret består af kun to ansatte,<br />
men er alligevel i stand til at tilbyde en<br />
lang række stordriftsfordele: Medlemmer<br />
opnår solide rabatter fra volumenindkøb<br />
og får adgang til færdigproduceret markedsførings-materiale,<br />
der kan downloades<br />
fra intranettet og tilrettes lokale<br />
kampagner.<br />
Opto Gruppens intranet rummer også et<br />
åbent forum, hvor medlemmerne kan<br />
dele erfaringer eller trække på den<br />
rådgivning, der kommer fra kædekontoret.<br />
”Alle medlemmer kan gå ind og skrive på<br />
vort forum, men vi er også meget proaktive.<br />
Kædekontoret går for eksempel<br />
ud og beskriver interessante cases, for<br />
eksempel fra Sverige og Norge”, siger<br />
Jeanet Lehmbeck.<br />
En udpræget demokratisk struktur<br />
Mens andre kæder er ude for at lukke de<br />
sorte huller på deres interne landkort<br />
gør Opto Gruppen ikke noget for aktivt<br />
at rekruttere medlemmer. Foreningen reagerer<br />
på henvendelser – ofte fra butiksindehavere,<br />
der fortæller at en af de<br />
store kæder forsøger at vride armen<br />
rundt på dem ved at true med at placere<br />
butikker i lokalområdet.<br />
For at blive optaget som nyt medlem af<br />
Opto Gruppen skal butikken anbefales af<br />
nogen, der allerede er medlem, og det<br />
nye medlemskab bliver drøftet på en<br />
høring, hvor der bliver taget stilling til<br />
alle relevante indsigelser.<br />
Opto Gruppen – den ene af to store frivillige<br />
kæder i Danmark – er udpræget<br />
demokratisk, styret af medlemmernes<br />
behov og ønsker. Hvert år indsamles feedback<br />
fra medlemmerne via et spørgeskema,<br />
og ifølge kædechef Jeanet<br />
Lehmbeck er medlemmerne overordentligt<br />
tilfredse.
BBGR<br />
NetWork<br />
Lige så god ved computeren<br />
som ved første tee<br />
Fleksibelt progressivt arbejdsglas til en konkurrencedygtig pris
FAGLIGT STOF<br />
30<br />
Frygtløs selvstændig<br />
high end-optiker<br />
Tid til kunden, personlig service og et eksklusivt image er tilstrækkeligt til at holde en optikervirksomhed<br />
godt gående i konkurrencen med kæderne, når fundamentet er i orden. Klaus Bertelsen er ikke<br />
bange for presset fra kæderne, selv om han godt kan mærke, det er blevet sværere at lave de gode<br />
aftaler på indkøb.<br />
Af Claus Suk Young Jacobsen<br />
En god beliggenhed i Store<br />
Kongensgade, strengt målrettet markedsføring<br />
og personlig service er<br />
grundstenene i Amati Optic, der siden<br />
1999 har serviceret kunder med<br />
særligt fokus på design og kvalitet.<br />
”Vi har valgt at koncentrere vores<br />
markedsføring et sted i stedet for at<br />
flakke rundt, for at kunne holde fokus”,<br />
siger Klaus Berthelsen. ”Vi henvender<br />
os meget specifikt til et service-minded<br />
publikum, der interesserer<br />
sig for design og kvalitet.”<br />
Fra begyndelsen var Amati Optic produkt<br />
af en meget bevidst beslutning<br />
at placere sig helt oppe i toppen af<br />
pris-indexet.<br />
”Vi har en høj gennemsnitspris per<br />
brille, og det skyldes, at vi bruger meget<br />
tid til kunden. Vi sælger ofte også<br />
to briller til samme kunde. Det tror<br />
jeg, vi kan, fordi vi bruger tid på kunden.<br />
De siger tit til os, at de ikke føler,<br />
de bare er et nummer i rækken her”,<br />
siger Klaus Berthelsen.<br />
Indehaver Klaus Berthelsen<br />
Tidligere har Amati Optic uden held<br />
forsøgt at ekspandere, men dette har<br />
ikke fået Klaus Berthelsen til at opgive<br />
tanken om at udvide med flere butikker.<br />
Samtidig har han sagt nej til henvendelser<br />
fra kæder, der er interesserede<br />
i at købe eller indlemme Amati<br />
Optic i deres koncept.<br />
”Det er meget flatterende, men jeg<br />
holder af selv at klare tingene”, siger<br />
Klaus Berthelsen. ”For mig handler det<br />
om at blive ved det, du er god til. Det<br />
mener jeg virkelig: Hold snuden i jorden<br />
og vær tro mod det, du går i gang<br />
med.”<br />
Nogle kunder er trætte af kæderne<br />
Klaus Berthelsen frygter ikke, at han<br />
må dreje nøglen om på grund af intensiveret<br />
konkurrence. Han udelukker<br />
ikke, at han vil sælge sin forretning,<br />
men han vil i hvert fald ikke sælge ud<br />
af ren panik.<br />
”Jeg har to muligheder, enten at gå<br />
med i kæderne og yde alt, hvad jeg<br />
kan der, eller stå for mig selv – og der<br />
mener jeg stadig, at jeg har noget at<br />
bidrage med, som de ikke kan”, siger<br />
Klaus Berthelsen og fortsætter:<br />
”Jeg er ikke bange. Jeg er af naturen<br />
ikke bange. Man skal ikke være bekymret,<br />
men udvise agtpågivenhed<br />
overfor sine konkurrenter.”<br />
Mange nye kunder i Amati Optic kommer,<br />
fordi de er trætte af kæderne og<br />
søger en mere eksklusiv købsoplevelse.<br />
Derfor mener Klaus Berthelsen, at den<br />
danske optikerbranche om fem-ti år<br />
vil se ud stort set som i dag, i hvert
fald når det gælder de uafhængige<br />
optikeres andel.<br />
”Det må være forudsætningen for alle<br />
at drive en god butik, have en god<br />
service og levere varen. De optikere,<br />
der er nødt til at lukke, er dem som<br />
alligevel ville være lukket”, siger Klaus<br />
Berthelsen.<br />
Volumenaftaler stresser selvstændige<br />
Profil Optik kommer i slutningen af<br />
2009 på banen med en nordisk indkøbsstruktur,<br />
der dækker over 500 butikker,<br />
og Louis Nielsen har i kraft af<br />
Specsavers lavet aftaler om mærkevarer<br />
som Tommy Hilfiger og Ralph Lauren.<br />
Når optikerkæder forsøger at lukke<br />
markedet af, særligt på mærkevarestel,<br />
opleves det som et irritations-moment.<br />
”Jeg kan da godt mærke, at det er blevet<br />
sværere at få de gode aftaler hjem i<br />
forhandlingerne med leverandørerne”,<br />
siger Klaus Berthelsen.<br />
Det betyder, at der er kunder, der er interesserede<br />
i at købe dyre briller, der<br />
bliver sendt videre til for eksempel<br />
Synoptik.<br />
”Hvis en kunde insisterer på Chanel, så<br />
må jeg sige: Det kan jeg simpelt hen<br />
ikke købe hjem i og med, at Synoptik<br />
har eneforhandling på det. Men hvis<br />
det er en helt speciel Gucci model, de<br />
har i tankerne, så kan jeg godt skaffe<br />
den”, siger Klaus Berthelsen og<br />
fortsætter:<br />
”Jeg var en af de første, der virkelig<br />
kørte frem med Versace, men de blev så<br />
købt af Luxottica. Dermed røg den forhandling.<br />
Så prøver vi med Prada, og så<br />
bliver det også købt af Luxottica. Det er<br />
da irriterende, at hver gang man har<br />
fundet et mærke, hvor man gør en indsats,<br />
så er der en risiko for, at Luxottica<br />
eller en anden står og jonglerer med en<br />
kæmpecheck”.<br />
Det er Synoptik, der i praksis har sat sig<br />
på at forhandle Luxottica-produkter.<br />
Det nære samarbejde mellem Synoptik<br />
og Luxottica går helt tilbage til<br />
1960’erne, hvor Synoptik hed<br />
Sygekassernes Optik. Dengang blev<br />
Sygekassernes Optik lagt på is ved, at<br />
andre optikere boycottede leverandører,<br />
hvis de solgte til det uglesete optikerkoncept.<br />
Sygekassernes Optik var derfor nødt til<br />
at gå ud og slutte aftaler med andre<br />
leverandører og valgte bland andre det<br />
nystartede lille firma Luxottica, der så<br />
gik hen og udviklede sig til verdensleder<br />
på modebrands, i første omgang i<br />
kraft af at tegne megabrandet Armani.<br />
Umuligt helt at sætte sig på mærkevarer<br />
For mange selvstændige optikere er<br />
løsningen at stræbe efter at være på<br />
forkant med nye mærker og udvikle<br />
samarbejde med de leverandører, der<br />
undgår at vikle sig ind i særaftaler med<br />
kapitalkæder.<br />
”Som kunde kan man godt lide noget<br />
specielt, noget som andre ikke lige har.<br />
Derfor kan det ikke lade sig gøre at<br />
lukke markedet af på mærkevarer. Mikli<br />
har jo formet sit koncept netop for at<br />
undgå fjendtlig overtagelse”, påpeger<br />
Klaus Berthelsen, der hvert år rejser til<br />
to-tre messer for at se de nyeste kollektioner.<br />
”Det er nødvendigt, hvis man skal være<br />
først med nye produkter. Og jeg kan<br />
godt lide at være på forkant. Jeg tror,<br />
man får et bedre sortiment – man kan<br />
tit og ofte købe varer, som man ikke<br />
kan få gennem agenterne, fordi de ikke<br />
køber hele kollektionen hjem. På messerne<br />
kan du se det hele”, siger Klaus<br />
Berthelsen.<br />
Jet-settets konstante behov for at differentiere<br />
sig fra masserne skaber konstant<br />
rotation på high-end markedet.<br />
”Jeg tror simpelthen ikke på, at det kan<br />
lade sig gøre at lukke af for leverandørerne.<br />
Der er en konflikt mellem<br />
individualitet og særaftaler med leverandørerne.<br />
Vil du det ene, så må du<br />
give køb på det andet”, siger Klaus<br />
Berthelsen.<br />
Han ser det som en risiko for kæderne,<br />
hvis de begynder at sætte sig mellem<br />
to stole, hvor de både vælger det billige<br />
og high-end:<br />
”Det vigtigste er at fokusere. Uanset<br />
om man er high-end eller low-end<br />
handler det om at fokusere på en bestemt<br />
målgruppe i stedet for at sætte<br />
sig mellem to stole. Jeg mener, det er<br />
vigtigt at vælge side.”<br />
FAGLIGT STOF<br />
31
NYHED!<br />
Blink så forstår du
4 ud af 5* foretrækker DAILIES ® AquaComfort Plus <br />
DAILIES ® AquaComfort Plus modvirker komfortproblemer – de mest almindelige problemer linsebærere har med deres linser.<br />
For at bevise, hvor bekvemme DAILIES ® AquaComfort Plus er, har vi ladet DAILIES ® -brugere prøve og sammenligne nye<br />
DAILIES ® AquaComfort Plus med DAILIES ® . Resultatet er entydigt: 83% foretrækker DAILIES ® AquaComfort Plus når det<br />
gælder komfort.<br />
1. SMØRER<br />
HPMC (hydroxypropyl-methylcellulose)<br />
Et afprøvet smøremiddel,<br />
som giver komfort fra første øjeblik.<br />
Her ser du hvorfor:<br />
Nye DAILIES ® AquaComfort Plus genfugtes ved hvert blink – ca. 14.000 gange pr. dag. Kun DAILIES ® AquaComfort Plus har<br />
en unik tredobbelt virkende fugteffekt som smører, genfugter og frisker op for optimal komfort fra morgen til aften.<br />
* Ciba Vision. Data on File 2007.<br />
2. GENFUGTER<br />
PEG (polyethylenglycol).<br />
Et vandbindende fugtmiddel, som<br />
sammen med PVA genfugter linsen<br />
hele dagen.<br />
3. FRISKER OP<br />
PVA (polyvinylalkohol) Et forbedret<br />
fugt middel, der aktiveres ved blink og<br />
som giver komfort til sidst på dagen.
Invitation to the NCC in Copenhagen<br />
Nordic Contact Lens Congress<br />
15. -16. November <strong>2008</strong><br />
Radisson SAS Scandinavia Hotel<br />
Amager Boulevard 70<br />
2300 København S.<br />
With great help from sponsors we are able to<br />
present a fantastic program with the theme:<br />
From the age of nine to ninety in two days
LECTURE PROGRAM<br />
Pauline Cho<br />
Myopia: A global concern, its progression and orthokeratology.<br />
Prevalence of myopia in children is increasing, particularly in Asian countries. The quest for a good myopic control treatment has led to a lot of studies on<br />
different treatments, ranging from spectacles to pharmaceutical drugs. The introduction of sophisticated instruments, better lens material and lens designs<br />
have also led to a revived interest in Orthokeratology, which is mainly used for myopic control in some countries. How effective are these treatments for<br />
myopic control?<br />
Orthokeratology: Ocular changes and good clinical practice.<br />
Overnight orthokeratology is mainly used for myopic control in children in many Asian countries. What are the long-term ocular changes associated with this<br />
treatment? Is this treatment safe? This presentation will review ocular changes in a group of children wearing ortho-k lenses. Clinical pearls for the practitioners<br />
who wish to incorporate ortho-k in their practices will also be presented.<br />
Contact lens practice: The problem with non-compliance and contamination.<br />
Risk of ocular infection in contact lens wearers has been shown to be associated with poor compliance with care routines. Non-compliance is therefore a<br />
problem which is seen as a critical issue, perhaps more so with the introduction of overnight orthokeratology for children. This presentation will review recent<br />
research into non-compliance and contamination in contact lens and lens accessories.<br />
Caroline Christie<br />
Kids, teens, tweens and contact lenses<br />
This presentation aims to provide delegates with an understanding of the opportunities that exists within the 6-18 years age group to boost confidence, performance<br />
and satisfaction by means of contact lens fitting. Advice on communication techniques for this particular group of patients including their parents<br />
is also seen as key to success and will be shared.<br />
Discussion on “What is the Best?” contact lens option, daily disposable, soft 2-weekly through monthly and planned replacement to the latest silicone hydrogels<br />
for flexi wear!, GPs and orthokeratology will be addressed.<br />
Recent research and clinical evidence on whether GP lenses really do reduce the progression of myopia will be reviewed.<br />
Finally new research findings that investigate issues like compliance in these younger age groups, fitting time and complication rates will also presented.<br />
Clinical management of the dry eye: Pills, potions or lotions?<br />
The signs, symptoms and reasons for dry eye are multifactorial and the management depends on numerous factors including the contact lens (material,<br />
design and wearing schedule), the care system, the environment and not least the patient (blink pattern, tear film, ocular physiology, medication, age & even<br />
diet).<br />
Once environmental conditions have been optimised and any underlying lid disease controlled artificial tear supplements are often the next management<br />
choice. A large variety of over-the-counter drops are available. Each commercially available formulation is slightly different and depending upon which component<br />
of the natural tears is most deficient, some solutions may be more suitable for any one individual than others.<br />
However whatever management plan is decided upon patient education is key since many of the management strategies rely on patient compliance.<br />
Kathy Dumbleton<br />
Drop-out: Reasons why, and what to do about it.<br />
The number of lapsed contact lens wearers is approximately 1/3 the number of current contact lens wearers. This lecture will discuss the key reasons for<br />
discontinuation and offer practical tips for refitting lapsed wearers and techniques for improving retention. Particular emphasis will be given to discomfort<br />
and visual complaints in current and lapsed lens wearers and the diagnosis and treatment of contact lens and non-contact lens related problems.<br />
Contact lens solutions – Problems and Problem Solving<br />
Solutions are required to clean, disinfect and condition the contact lenses that they are used with while maintaining compatibility with both the lens material<br />
and the ocular surface. Successful contact lens wear requires careful choices in lens material and solution combinations. This presentation will review some<br />
of the problems which can be associated with inappropriate solution choice and poor compliance and suggest strategies to maximize patient success with<br />
contact lens wear.<br />
Contact lens materials: Is the news all good?<br />
Recent years have seen many changes in the contact lens materials we are able to offer our patients in order to improve comfort and maintain corneal physiology.<br />
In addition, many manufacturers are now incorporating supplemental additives into their lenses and packaging.<br />
This presentation will review the unique characteristics of these new additions to the contact lens arena and highlight findings associated with their use in<br />
clinical practice.<br />
Roberto Frederici<br />
Corneal topography<br />
Gerard Cairns<br />
Contact lens correction for presbyopia<br />
Contact lens correction of presbyopia is a sophisticatedproblem which requires a sophisticated solution. There are several methods of correction available<br />
to practitioners, all of which have strengths and weaknesses. With consideration given to the optical system of the eye, and also taking into account binocular<br />
vision, these methods of contact lens correction will be explored to determine the effectiveness of each. Theoretical optical design, combined with clinical<br />
trail results, are explored to provide insight into achieving greater success in presbyopic contact lens fitting.<br />
Peter Unsbo<br />
Spherical aberration in the human eye – is it good or bad?<br />
Spherical aberration is the largest higher-order aberration in the human eye and it is the only aberration with a nonzero population average. Furthermore, in<br />
contrast to other aberrations such as, e. g., coma, spherical aberration can be corrected by rotationally symmetric optical surfaces. These facts form the<br />
basis for an increasing number of optical products on the vision care market which manipulate the spherical aberration in the eye. This seminar will give a<br />
background on spherical aberration and state of the art aberration measurements in the human eye. Different aspects of ocular spherical aberration will be<br />
reviewed and the implications and possible visual benefits of correcting, or even inducing, spherical aberration will be discussed.<br />
Hans Bleshøy<br />
Special CL designs<br />
When patients experience problems with inadequate vision, a reduction in wearing time or poor lens comfort, it may be the time to look for a special lens design.<br />
During the lecture we will identify the patients who may benefit from special lens designs, and examples will be given on the possible outcome in these<br />
cases. We are likely to encounter these patients in larger numbers in the future.
Saturday 15th November <strong>2008</strong><br />
Main program<br />
09.00-10.00 Registration<br />
10.00-10.15 Opening remarks<br />
10.15-11.00 1 Caroline Christie Kids, Teens, Tweens and Contact Lenses<br />
11.00-11.20 Break - Exhibition<br />
11.20-12.05 2 Roberto Federici Corneal Topography<br />
12.05-12.25 Break - Exhibition<br />
12.25-13.10 3 Pauline Cho Myopia: The Global Concern, its Progression and Orthokeratology<br />
13.10-14.30 Lunch - Exhibition<br />
14.30-15.15 4 Kathy Dumbleton Contact Lens Materials: The Good, The Bad and the Ugly<br />
15.15-15.35 Break - Exhibition<br />
15.35-16.20 5 Kathy Dumbleton Contact Lens Solutions: Problems and Problem Solving<br />
16.20-16.45 Break - Exhibition<br />
16.45-17.30 6 Pauline Cho Contact Lens practice:The problem with non-compliance and contamination<br />
17.30-17.50 Break - Exhibition<br />
17.50-18.35 7 Kathy Dumbleton Drop-Out: How Many. The Reasons Why. What can be Done<br />
19.30 Cocktails<br />
20.00 Dinner & dance<br />
Sunday 16th November <strong>2008</strong><br />
09.00-09.45 8 Pauline Cho Orthokeratology: Ocular Changes and Good Clinical Practice<br />
09.45-10.05 Break - Exhibition<br />
10.05-10.50 9 Peter Unsbo The Good and Bad about Spherical Aberrations in CL<br />
10.50-11.10 Break - Exhibition<br />
11.10-11.55 10 Gerard Cairns Fitting Lenses for Presbyopia<br />
11.55-13.00 Lunch - Exhibition<br />
13.00-13.45 11 Gerard Cairns Fitting Lenses for Presbyopia<br />
13.45-14.00 Break<br />
14.00-14.45 12 Caroline Christie Lens Care Products and Dry Eyes<br />
14.45-15.15 13 Hans Bleshøy Special Lens designs<br />
15.15 Closing remarks<br />
ASSISTENTKURSUS<br />
Assistenterne er frontlinjen i butikken. Det er utroligt vigtigt, at den første kontakt giver et godt indtryk. Assistenten kommer dagligt i<br />
kontakt med personer, der henvender sig med et konkret problem.<br />
Kurset her er designet til at optimere assistentens kommunikations teknik. Kurset udruster assistenten til at kunne besvare spørgsmål<br />
og afdække synsbehov indenfor fritidsaktiviteter, arbejde, rejser osv., som kunden ikke er klar over, at der findes en optimal løsning på<br />
– ”noget som man bare har accepteret gennem mange år”.<br />
Kurset bliver gennemført af de to meget erfarne undervisere, der begge har mange års erfaring bag sig og som ved, hvad de taler om:<br />
Nis Jacobsen og Jørn Lund Christensen.<br />
Lørdag den 15. november <strong>2008</strong><br />
15.00-15.30 Registrering<br />
15.30-18.30 Nis Jacobsen & Jørn Lund Christensen<br />
Søndag den 16. november <strong>2008</strong><br />
09.30-12.00 Nis Jacobsen & Jørn Lund Christensen
Fill in this form and send to:<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong>, Vester Voldgade 96, 3. th., 1552 København V.<br />
Telephone no. +45 45 86 15 33 (kl. 9-15) / fax. +45 45 76 65 76<br />
e-mail: do@optikerforeningen.dk.<br />
Payment:<br />
Pay by cheques to <strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong> or by bank transfer via the Internet.<br />
Bank account #: 50321223724 IBAN#: DK6350320001223724 Swift: JYBADKKK – Remember to<br />
write your name on the payment.<br />
All prices are incl. VAT Registration fee is non-refundable.<br />
Please book me on the Nordic Contact Lens Congress <strong>2008</strong><br />
Name:<br />
Adress:<br />
Postcode:<br />
Country:<br />
Telephone no.:<br />
e-mail:<br />
Tick the box<br />
Congress registration fee<br />
Full congress package includes: All lectures, lunch Saturday and Sunday, coffee/tea in breaks, dinner and<br />
party Saturday evening.<br />
1914,- d.kr. (members of DO/DOKS and contact lens associations in Norway, Sweden, Iceland and Finland)<br />
2914,- d.kr. (non members)<br />
"<br />
Signing up for membership in <strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong><br />
If you are not already a member, we offer you the congress at the low price, if you sign up as a member now.<br />
If you have any questions about being a member of DO, as an employed optometrist, contact:<br />
Steen Saust: steen@optikerforeningen.dk or by telephone: +45 70 20 99 98<br />
1562,50 d.kr. incl. VAT (one year of personal/private membership)<br />
Hotel accommodation<br />
For hotel reservations, contact the hotel directly.<br />
Konferencehotel:<br />
Radisson SAS Scandinavia Hotel<br />
Amager Boulevard 70, 2300 København S. Telephone: +45 38 15 65 00, fax: +45 33 96 55 00<br />
www.radissonsas.com. If you chose to book this hotel, remember to mention this number: “A 141108<br />
DAN”, when you make the reservation. In order to get the following prices.<br />
Standard twin-room used by one person/ two persons, with breakfast: 1295,- d.kr./1395 d.kr.<br />
The hotel can only guarantee room availability for reservations completed before August 15th.<br />
Alternative hotels/hostel:<br />
Hotel CABINN City<br />
Mitchellsgade 14, 1568 København V. telephone: +45 33 46 16 16, fax: +45 33 46 17 17<br />
e-mail: city@cabinn.com hjemmeside: www.cabinn.com/kbh/city , Cabinn booking no.: 285674<br />
Single-room with breakfast: 595,- d.kr. ---- Double-room with breakfast: 715,- d.kr.<br />
Danhostel Copenhagen City<br />
H.C.Andersens Boulevard 50, 1553 København. Telephone: +45 33 18 83 32, fax: +45 33 11 85 88<br />
e-mail: copenhagencity@danhostel.dk hjemmeside: www.danhostel.dk<br />
1-4 pers. room: 720,- d.kr.<br />
Guestcard: 35,- d.kr. per nightBreakfast: 65,- d.kr.<br />
Check out: www.visitcopenhagen.com
CV<br />
Pauline Cho PhD<br />
Dr Pauline Cho obtained her Bachelor of Optometry from the University of New South Wales and her PhD from the University of Bradford.<br />
She also obtained her Master in Professional, Vocational and Higher Education at The Hong Kong Polytechnic University in 2003. She is<br />
currently an Associate Professor of the School of Optometry at The Hong Kong Polytechnic University. She has been lecturing Contact<br />
Lens Practice for many years and was the recipient of a Department’s Teaching Excellence Award in 2002. She is a Fellow of the American<br />
Academy of Optometry, a member of the International Society for Contact Lens Research, and a member of the International Editorial<br />
Board of the Contact Lens and Anterior Eye. Her main research interests are contact lenses and tears, and she has published over 80<br />
contact lens- and tears-related papers.<br />
Caroline L Christie BSc (Hons) FCOptom DipCLP<br />
Caroline graduated with a first class honours degree from Glasgow Caledonian University. She has held the posts of senior optometrist in<br />
the Contact Lens Department of Moorfields Eye Hospital, visiting lecturer / tutor at both City and East London College and City University<br />
London and professional services management roles within the CL industry and for the David Clulow group of practices.<br />
In <strong>September</strong> 2007 Caroline was appointed Associate Director of Contact Lenses at City University, London teaching both under and post<br />
graduate level contact lenses and allied subjects. She holds a Fellowship in Low Vision and the Diploma in Contact Lens Practice.<br />
In 2007 Caroline took on the newly created role of Education Consultant for the British Contact Lens Association.<br />
Caroline has lectured extensively in the UK, Europe and Asia writing numerous CET articles for journals as well as recording and filming<br />
distance learning DVD for the profession. She is the co-author of the text book Clinical Optics and Refraction and is currently co-writing<br />
along with Judith Morris the Advanced Contact Lens Manual due for publication early <strong>2008</strong>.<br />
Kathy Dumbleton BSc(Hons) MSc MCOptom FAAO (Dip CL) FBCLA<br />
Kathy Dumbleton graduated from the University of Wales, completed her pre-registration year at Moorfields Eye Hospital in 1985 and<br />
received her MSc from the University of Waterloo, Canada in 1988. She is a diplomate of the Cornea and Contact Lens Section of the<br />
American Academy of Optometry, a fellow of the British Contact Lens Association, a council member of the International Society for Contact<br />
Lens Research and on the board of directors of the American Optometric Foundation. Currently she is a Senior Clinical Scientist at<br />
the Centre for Contact Lens Research, University of Waterloo. She is also the moderator of the “Question and Answer” panel of www.siliconehydrogels.org<br />
and a frequent contributor to the web site. She has published widely in refereed journals and professional publications<br />
and has presented papers and given invited lectures and continuing education courses at conferences worldwide. Her research interests<br />
include the ocular response to contact lenses, silicone hydrogel materials, visual performance, and the measurement of ocular discomfort.<br />
Roberto Federici<br />
Roberto Federici has been part of the Optikon group for many years. He is involved with development of ophthalmic scientific instruments,<br />
and is known for his expertise with mapping of the corneal contour as well as analysing the topography for use in contact lens<br />
fitting.<br />
Gerard Cairns PhD<br />
Gerard Cairns graduated from Glasgow Caledonian University in Scotland. Having worked in practice as an optometrist in Scotland and<br />
New Zealand, he changed to hospital practice and later started as a Research Fellow at University of Auckland. He was awarded his PhD<br />
from there in 2005. Soon after he was invited to join the research and development department at B&L in Rochester as Manager Of Clinical<br />
and Scientific Affairs for Global Vision Care. His duties involve overseeing field clinical trials in addition to bringing clinical representation<br />
to various research and development teams.<br />
Gerard has lectured and presented at many international conferences and meetings across the globe.<br />
Peter Unsbo, PhD, Associated Professor<br />
Peter received his PhD in physics in 1995 at the Royal Institute of Technology (KTH), Stockholm, Sweden. He was appointed associate<br />
professor and director of studies for the KTH part of the new university-level Optometry education in Sweden in 1998. His research focus<br />
is on ocular aberration measurements and image quality in the eye. The main interest has been optical corrections for enhanced peripheral<br />
vision in eyes with macula degeneration, but more recently also image quality with contact lenses and different IOL designs. The<br />
results have been presented in over 30 scientific publications and Peter has given many invited talks and seminars in visual optics. In<br />
February 2007 Peter was awarded The Arnberg prize by the Royal Swedish Academy of Sciences for his interdisciplinary research.<br />
Hans Bleshøy PhD<br />
Hans received his BSc in optometry from CITY University in London 1980, and obtained registration and licensed to practice optometry in<br />
UK 1981. He spent the period 1980-1987 as a contact lens practitioner at Moorfields Eye Hospital, and was a research Fellow Moorfields<br />
Eye Hospital & City University 1981-1988. In 1990 he was awarded his PhD at City University. He was awarded the first research award at<br />
ISCLR in Spain and has held numerous positions in practice and academia. He was president of the International Association for Contact<br />
Lens Educators (IACLE), Europe 1991-93, Contact lens educator in Denmark and Sweden 1981-98 and Norway 1999-2002. He was Head<br />
of Professional Service & Clinical Trials Nordic for CIBA Vision 1997-1998, and has been Consultant to the Swedish Optometric Scientific<br />
Advisory Board, and presently to the Danish Patient Complaint Department. He has authored of several optometric papers and articles,<br />
and is a frequent lecturer at conferences worldwide.<br />
Presently in private optometric practice in Denmark, 1989-1997, and from 1998 until present, where his main time is spent with special<br />
contact lens fitting and clinical trials.
FAGLIGT STOF<br />
36 40<br />
Kapitalopkøb - en chance<br />
for de frivillige kæder<br />
Kapitalkæderne er ved at sætte sig på detailhandelen i Danmark. For nylig blev også Babysam købt af<br />
kapitalfonden Polaris. Den skærpede konkurrencesituation får dog ØnskeBørns direktør til at se nye<br />
muligheder for de frivillige kæder - hvis de handler hurtigt.<br />
Af Christina Frost<br />
Kapitalfondenes indtog gennem de sidste<br />
to år i dansk detailhandel, får medierne<br />
til at spå om de mindre kædersog<br />
de selvstændige butikkers snarlige<br />
død. Men den pessimisme står direktør i<br />
den frivillige kæde ØnskeBørn, Lars<br />
Elsborg, helt uforstående overfor.<br />
”Det undrer mig, at man kun fokuserer<br />
på de gevinster, de opkøbte kæder<br />
stræber efter. Ingen omtaler de enorme<br />
udfordringer, der kan holde dem underdrejede<br />
i en lang periode. Og ingen<br />
spørger de andre frivillige kæder, hvorfor<br />
de efter grundig research vælger<br />
IKKE at sælge eller forberede sig til<br />
salg.”<br />
Vigtigste våben er solidaritet<br />
To dage før Lars Elsborg skulle sætte sig<br />
i direktørstolen hos ØnskeBørn, blev<br />
Polaris´opkøb af konkurrenten BabySam<br />
offentliggjort. Lars Elsborg kom da<br />
netop fra Intersport, hvor han bl.a.<br />
havde haft som opgave at gøre kæden<br />
klar til salg og skabe rammerne for den<br />
efterfølgende drift som kapitalkæde.<br />
”Det er i virkeligheden to sider af<br />
samme sag: Du er først salgsklar, når du<br />
tjener gode penge og din organisation<br />
er på plads. Men på det tidspunkt kan<br />
du også spørge dig selv, om du vil<br />
sælge eller høste den langsigtede fortjeneste<br />
selv.<br />
Min opgave her i ØnskeBørn er at overbevise<br />
kædens 26 selvstændige<br />
købmænd om, at de faktisk vil tjene<br />
mere ved at udvikle deres egen butik<br />
end ved at sælge den og score engangsgevinsten.<br />
Vi skal flyve i samlet formation - så<br />
Babysam i fremtiden får svært ved at<br />
gå på strandhugst og opkøbe<br />
ØnskeBørn-butikker i de byer, som kæden<br />
endnu ikke har på landkortet. Vores<br />
vigtigste våben i denne kamp er vores<br />
interne solidaritet – og evnen til at<br />
agere i det lokale marked i de enkelte<br />
byer.”<br />
Direktør Lars Elsborg, ØnskeBørn<br />
Identitet til salg<br />
En frivillig kæde er også et identitetsskabende<br />
fællesskab. Den er opstået<br />
som del af den danske selvstændighedskultur,<br />
mener Lars Elsborg. Men når<br />
man sælger sit livsværk til en kapitalkæde,<br />
vil man typisk være bundet til<br />
butikken i 6 til 12 måneder som butikschef<br />
uden beføjelser. Derefter er man<br />
fri - på godt og ondt.<br />
”De her købmænd blev oprindeligt butiksejere<br />
for selvstændighedens skyld.<br />
De har med rette en enorm stolthed, og<br />
butikkerne er en del af deres identitet.<br />
Et salg betyder, at de skal give afkald<br />
på den del af identiteten, og det er<br />
mange faktisk ikke rede til, når det<br />
kommer til stykket.”
Kapitalkæderne bliver indadvendte<br />
Når en tidligere frivillig kæde bliver opkøbt,<br />
vil den vende sig indad i en periode,<br />
hvor man skal opbygge en helt ny<br />
organisation og finde nye roller til alle.<br />
Det betyder, at kæden vender sit fokus<br />
væk fra markedet og mod interne forhold<br />
i en periode. Det giver de resterende<br />
frivillige kæder et værdifuldt<br />
spillerum.<br />
”Man vil uvægerligt se en personaleflugt<br />
fra de kapitalopkøbte kæder på<br />
leder- og mellemlederniveau, bl.a. fordi<br />
beslutningskraften trækkes væk fra butikken.<br />
Det er en helt naturlig proces,<br />
som de ikke kan bremse – og en helt<br />
unik chance for os: Vi bliver attraktive<br />
for branchens bedste folk, som hos os<br />
kan få nye muligheder i forbindelse<br />
med glidende generationsskifter. Og når<br />
kapitalkæderne som led i standardiseringen<br />
af deres vareudbud siger farvel<br />
til 2. og 3. leverandører, kommer de<br />
også til os.<br />
Så mens kapitalkæden ligger underdrejet,<br />
skal vi handle hurtigt: Vi har mange<br />
udviklingsparametre at arbejde med –<br />
bl.a. e-handel, indkøbssamarbejder med<br />
andre frivillige kæder (i Ønskebørns<br />
tilfælde er det oplagt med BabyVest og<br />
Kære Børn) og samarbejde med andre<br />
kæder på tværs af landegrænser.<br />
Vi mener, vores positionering med fokus<br />
på grundig rådgivning er rigtig, og vi<br />
tror på, vi kan ekspandere os ud af den<br />
skærpede konkurrencesituation. ”<br />
Historisk periode for dansk detailhandel<br />
Lars Elsborg tøver ikke med at kalde de<br />
sidste to år for en historisk periode for<br />
dansk detailhandel. Og han mener, det<br />
er alt for tidligt at spå noget som helst<br />
om butiksdød eller lignende.<br />
”Vi har set to år med markante opkøb.<br />
De tidligere ejere af opkøbte butikker<br />
har haft konkurrenceklausuler, som begynder<br />
at udløbe nu. Du har altså en<br />
flok driftige og dygtige handelsfolk –<br />
med lommen fuld af penge – som nu er<br />
stillet frit. Det er vel næsten utænkeligt,<br />
at de ikke skulle gå ind i nye projekter.<br />
Så kapitalkæderne kan også<br />
regne med modstand fra den kant.”<br />
Baggrund om ØnskeBørn:<br />
ØnskeBørn er en frivillig kæde af 26<br />
specialbutikker indenfor baby- og<br />
børneudstyr.<br />
Kæden prioriterer en høj service, hvor<br />
forbrugerne får kompetent rådgivning<br />
af personalet.<br />
På sigt arbejder kæden hen imod en<br />
samarbejdsmodel med opdeling af leverandører<br />
i partneraftaler, anbefalede leverandører<br />
og aftaleleverandører – i<br />
ønsket om at opnå indkøbsfordele og<br />
samtidigt bevare den enkelte butiks<br />
særkende og lokale præg.<br />
ØnskeBørn er et kædekoncept under<br />
administrationsselskabet Barntex, der<br />
også rummer kædekonceptet Seeds.<br />
FAGLIGT STOF<br />
37 41
FAGLIGT STOF<br />
42<br />
Innovation skal lede<br />
tilvæksten i branchen<br />
”Mennesker vil se, og vi gør det muligt. Ved innovativ forskning, opdaterede løsninger og et stærkt<br />
samarbejde mellem branchen, optikere, øjenlæger og slutbrugere, kan vi alle tjene på den tilvækst,<br />
og de udfordringer vi nu står overfor”, siger Jerry Ostrov, CEO, Bausch & Lomb Incorporated.<br />
Af Anita Hermelin, Bausch & Lomb<br />
Oversat af Inger Jansen<br />
”Bausch & Lomb venter en tid med<br />
stærk fokus på tilvækst. Men som vi ser<br />
det, er det noget, der kan gavne alle i<br />
branchen, og alle som har tilknytning til<br />
den,” sagde Jerry Ostrov, da han talte til<br />
deltagerne på BCLA’s kongres i<br />
Birmingham i foråret, og fortsatte:<br />
”Det er ikke et nulvækst-spil, hvor vi<br />
stjæler markedsandele fra hinanden. Det<br />
er en mulighed – og et ansvar – for at<br />
levere innovative løsninger til millioner<br />
af patienter/kunder over hele verden, og<br />
når vi gør det, kan vi samtidig forbedre<br />
deres liv dramatisk.<br />
De stærke tilvækst- og udviklingsmuligheder<br />
har allerede tiltrukket investorernes<br />
interesse. De ser kompetencen og<br />
potentialet i branchen, og det øgede behov<br />
for nye løsninger indenfor øjenhelseområdet.<br />
I Kina og i Østeuropa øges efterspørgslen<br />
til øjenpleje og på markeder,<br />
hvor vi allerede er etablerede, findes et<br />
massivt behov for udvikling og<br />
forbedring. Hvordan skal denne tilvækst<br />
så se ud? Det handler for størstedelen<br />
om innovation og samarbejde.<br />
Innovativt produktdesign skaber ikke<br />
bare bedre produkter for slutbrugerne,<br />
men også bedre forretning for øjenlæger<br />
og optikere. En innovativ ånd inden for<br />
en virksomhed eller en hel industri stimulerer<br />
til endnu flere nye opdagelser.<br />
Innovation skaber innovation.<br />
Innovation er hjertet i holdbar tilvækst<br />
indenfor al industri. Om den drives af<br />
forskning eller udvikling, af markedet<br />
eller noget helt andet, spiller ingen rolle.<br />
Hvordan den ser ud? Den er vi – og I –<br />
fælles om at udforme.”<br />
Han pointerer også, at det vil kræve udbygget<br />
samarbejde og kommunikation,<br />
mellem patient og øjenlæge, optiker og<br />
kunde, og mellem øjenlæger, optikere og<br />
producenter.<br />
”Vi skal udvikle produkter, som forbrugerne<br />
behøver og vil have.<br />
Samarbejde og kommunikation får<br />
markedet til at vokse. Vi skal også<br />
hjælpe forbrugerne med at forstå, hvilke<br />
muligheder de har. Og her skal vi have<br />
praktikerne med på toget, så de kan uddanne<br />
kolleger. Det skulle gerne resul-<br />
tere i at forbrugerne bliver informeret/oplyst<br />
på en bedre måde.<br />
I Bausch & Lomb fortsætter vi arbejdet<br />
med at hjælpe praktikere til at etablere<br />
en dybere relation til sine patienter og<br />
kunder, med klinisk information og incitament<br />
for værdifulde samtaler mellem<br />
optikere og kunder og mellem øjenlæger<br />
og patienter.<br />
Vi vil gerne, at alle skal være involverede,<br />
for at se mulighederne, samtidig<br />
som vi skal balancere med de risici,<br />
der findes. Vi vil gerne, at brugerne skal<br />
forstå vejen til et bedre syn.<br />
Endelig skal vi arbejde hårdt, men også<br />
være tålmodige. Tilvækst tager tid, det<br />
sker ikke i løbet af natten,” siger Jerry<br />
Ostrov.
MODE<br />
44<br />
IKONER<br />
Brigitte Bardot, Terry Richardson eller Buddy Holly? Denne sæson handler det om, hvem dine yndlings<br />
ikoner er, når du vælger brilledesign.<br />
Af Marie Nielsen,<br />
tekstforfatter og chefredaktør<br />
på modemagasinet, The Vision<br />
Det er sjældent, at man ser navne som<br />
Truman Capote, Woody Allen, Sophia<br />
Loren, Yves Saint Laurent og Dalai<br />
Lama i samme sætning. Ikke desto<br />
mindre hører de alle til kategorien<br />
ikoner – og alle er de kendte for at gå<br />
med briller. Faktisk er brillen så stor en<br />
del af deres identitet, at man kan have<br />
det uskyldige glas mistænkt for at<br />
være x-faktoren i deres bomstærke<br />
image. Så når du skal vælge dit nye<br />
brillestel, er det en god ide at være på<br />
forkant med ”who is who” af fortidens<br />
brilleikoner, før du går ned til din lokale<br />
forhandler. Inden for modeverdenen<br />
ses samme trend. De største designfirmaer<br />
hylder kendisser, filmhelte<br />
og heltinder fra 1950-60erne i efterår/vinter<br />
kollektionerne, som er<br />
smækfyldte med inspiration og referencer<br />
til gamle filmklassikere og stilikoner.<br />
Den stærke identitet, det stilrene<br />
tidsløse look, der kendetegner et<br />
ægte ikon, er det de største modehuse<br />
stræber for at gøre til deres mærkevare.<br />
De firmaer, der kan tilskrives at<br />
være succesfulde, er fx Bottega Veneta<br />
og Louis Vuitton, der er kendt for deres<br />
klassiske næsten ikon-agtige looks<br />
og styles. Hos Bottega Veneta kaldes<br />
taskelinien endda for ”Icons”. Ligesom<br />
vi ser Hermès mest eftertragtede designertaske,<br />
opkaldt efter ikonet Jane<br />
Birkin. Så det er ingen tilfældighed at<br />
brilledesignet nu også hylder ikonerne.<br />
Briller er identitetsskabende – og jo<br />
længere det samme stel bliver på<br />
næsen, jo stærkere en identitet synes<br />
at tone frem. Men kan man gå så<br />
langt at påstå, at det er brillen, der<br />
skaber stilikonerne? Når man ser på<br />
rækken af ikoner, der bærer briller,<br />
kan man let komme i tvivl.<br />
HELHEDSINDTRYK<br />
Udviklingen af ikon-bevidstheden er<br />
international og kan ses hos brilledesignfirmaer<br />
som fx Mykita, der har<br />
opkaldt hvert stel efter et fornavn på<br />
nogle af verdens største stjerner. Fx<br />
lancerer firmaet et nyt rundformet aviator-stel<br />
inspireret af primadonnaen,<br />
Sophia Loren, ideel til den luksuriøse<br />
solferie i Cannes eller til den fødte<br />
storby-shopper. Eller hvad med et<br />
Terry stel? Et sejt look til den stilbevidste<br />
city mand, inspireret af modefotografen<br />
Terry Richardson. Han er<br />
indbegrebet af et råt, ”lige på” udtryk<br />
både foran og bag ved linsen. Eller<br />
hvad med et par Woody specs?<br />
Inspireret af Woody Allen’s intellektuelle<br />
evergreens: De overdimensionerede<br />
pantomime briller. Brillefirmaet<br />
Mykita har sågar et nyt design dedikeret<br />
til Hans Højhed Dalai Lama, der<br />
hedder Tenzin (hvilket er Lamaens fornavn).<br />
Når det gælder det rette valg<br />
af designerbriller, bør man se på helheden<br />
indenfor moden, stilen og historien<br />
bag det stel, man vælger.<br />
Selvfølgelig skal stellet komplimentere<br />
ens ansigtsform, type og personlige<br />
stil. Men det skader ikke at være på<br />
fornavn med stjernerne og bekendt<br />
med det historiske perspektiv bag det<br />
brille-look, man vælger. Så her er et<br />
kig på nogle af historiens mest kendte<br />
briller og deres ikoner.<br />
ROCK N’ ROLL BRILLEN<br />
Buddy Holly var den første rock n’ roll<br />
stjerne, der optrådte med sine briller<br />
på i slutningen af 1950erne. Faktisk<br />
blev det tykke sorte stel en del af den<br />
unge musikers rock n’ roll image og<br />
banede vejen for stellets store popularitet<br />
i 60erne. Og lige siden Buddy<br />
Hollys alt for korte musikkarriere, (han<br />
døde i en flyulykke kun 22 år gammel)<br />
har mange store rockstjerner kopieret<br />
det eftertragtede look. Måske mest<br />
bemærkelsesværdigt af ikoner som<br />
Roy Orbison (bedst kendt for sangene<br />
Pretty Woman og Only The Lonely) og<br />
navnlig Bob Dylan, der tog<br />
rockstjerne-looket til nye højder med<br />
de rå Rayban Wayfarers solbriller i<br />
starten af 60erne. Ja, Hr. Dylan er nok<br />
grunden til, at vi de seneste år har set<br />
en kæmpe genoplivelse af det fashionable<br />
Wayfarer-stel. De bæres (foruden<br />
af alverdens teenagere) af folk i<br />
alle aldre – og ikke bare i sort, de fås i<br />
alle regnbuens farver. Så hvis du er typen,<br />
der går efter et klassisk look fra<br />
50erne, så er et stilrent Rayban stel<br />
med hvid skjorte og en let strikket<br />
cardigan lige i øjet.<br />
Af andre, der har gjort sig bemærket<br />
med den tykke ramme om øjnene, kan<br />
bl.a. nævnes den karismatiske engelske<br />
filmskuespiller, Michael Caine og den<br />
verdenskendte amerikanske skuespiller<br />
og filminstruktør, Woody Allen. På sin
Terry Richardson Den amerikanske fotograf<br />
Terry Richardson er et cutting edge<br />
ikon, kendt for sin provokative stil med<br />
meget seksuelle billeder, ofte med sig selv<br />
i forgrunden. Buddy Holly Buddy Holly var en pioner in-<br />
vis fortjener Woody en guldmedalje<br />
for at vise klodens halvkiksede intellektuelle<br />
typer, hvilket look der til en<br />
hver lejlighed repræsenterer klassisk<br />
charme og god stil. Mange husker sikkert<br />
også Nana Mouskouri, der må siges<br />
at have været forud for sin tid, da<br />
det først var ca. 30 år efter, hun begyndte<br />
at bære de tunge firkanter i<br />
starten af 70erne, at det ”nørdede”<br />
look blev højeste mode for kvinder.<br />
Hun fortjener virkelig ikonstatus for<br />
sin vedholdenhed med at beholde looket<br />
med midterskilning og sorte kassebriller<br />
i over fire årtier.<br />
BLING BLING<br />
Formen er et og alt, når det kommer<br />
til det feminine stel. Vor tids berømtheder<br />
fra Britney Spears, Paris Hilton<br />
og Madonna til J-Lo, Angelina Jolie og<br />
Posh Spice elsker at gå med de store<br />
afrundede brillemodeller, enten "wraparounds"<br />
eller variationer af aviatorstellet.<br />
Solbrillen er nærmest blevet en<br />
fast del af popstjernernes identitet, et<br />
ikon i sig selv, når man konstant er i<br />
paparazziernes søgelys. Og looket er<br />
nemt at kopiere, som det ses på hovedgaden,<br />
hvor store globale modekoncerner<br />
som H&M, Topshop, Zara<br />
etc. der ligger i mellemsektoren, spytter<br />
kopier af designermodeller ud i<br />
stor stil hver sæson. Aviator-stellene<br />
varierer i størrelse og form, men ken-<br />
Sophia Loren Femme fatale, sexbombe og<br />
den for rock n’ roll. Selvom hans karriere<br />
kun varede halvandet år på grund af hans<br />
alt for tidlige død, anerkendes han som en<br />
af de største kreative genier i tidlig rock<br />
n’ roll.<br />
detegnet er så meget "flashy bling" i<br />
form af diamanter og ægte krystaller<br />
mærker som fx Gucci, Dior og Dolce &<br />
Gabbana kan komme af sted med at<br />
inkludere i designet. Selv herrerne har<br />
deres version i de klassiske sorte<br />
”wrap-arounds”. Et look som forsangeren<br />
Bono (fra bandet U2) gjorde til sit<br />
varemærke i starten af 1990erne på<br />
bandets world tours. Nogle husker<br />
måske det billede, der cirkulerede i<br />
verdenspressen, hvor Bono giver<br />
Paven, John Paul II. sine solbriller på<br />
et besøg til Vatikanet. Hvis du er mere<br />
til det funky cool look, så er de runde<br />
aviators, som bl.a. Tom Cruise bar i filmen<br />
Top Gun, eller Peter Fonda bar i<br />
kultfilmen Easy Rider lige noget for<br />
dig.<br />
DIVA LOOKET<br />
Scandinavian Eyewears svenske designer<br />
Oscar Magnusson har skabt en sofistikeret<br />
og feminin brillekollektion til<br />
den moderne forbruger. Inspirationen<br />
er hentet fra både smukke former og<br />
materialer såvel som specielle stemninger,<br />
men fælles for alle designs er<br />
enkle detaljer og rene linjer. Form, individualisme<br />
og funktion er særligt<br />
vigtigt for Oscar Magnusson. I kollektionen<br />
genfindes den klassiske runde<br />
form, samt en del af det stramme og<br />
sofistikerede udtryk fra 1950’erne og<br />
60’erne, med enkle detaljer og rene<br />
modeikon. Den italienske skuespiller<br />
Sophia Loren har mange attributter, især<br />
et skarpt øje for at vælge fashionable<br />
stilrene brillestel.<br />
linjer. Fx ses brillen Vajra til kvinder,<br />
som er navngivet efter ordet ”diamant”<br />
på sanskrit. Navnet refererer til<br />
de smukke krystaller på stellet, bl.a.<br />
acetat, metal og Swarowski krystaller.<br />
Tilsammen giver de et sofistikeret og<br />
elegant indtryk for det perfekte diva<br />
look.<br />
Ellers vil kvinderne altid have de klassiske<br />
”katteøjne” at falde tilbage på,<br />
hvis alt andet skulle fejle. Tænk Grace<br />
Kelly, Audrey Hepburn og Sophia<br />
Loren. Det populære katte-øjne-stel<br />
(”cat eyes”), også kaldet sommerfuglestellet<br />
for dets vinge-agtige form, er<br />
på vej tilbage og bør klart overvejes,<br />
hvis du går efter det ultimative diva<br />
look. Forestil dig, at du sidder i en<br />
åben Cadillac med et silketørklæde<br />
bundet om håret og rød læbestift på.<br />
Så enkelt kan det gøres!<br />
DE REVOLUTIONÆRE RUNDE<br />
Siden de allerførste briller så dagens<br />
lys for ca. 1.000 år siden, har brillen<br />
udviklet sig fra at være en udelukkende<br />
praktisk foranstaltning til at<br />
være et yderst trendskabende og forskønnende<br />
objekt. Designet er naturligvis<br />
alfa omega i denne udvikling.<br />
Hver form har sine associationer, historiske<br />
referencer og undertoner, som<br />
det ofte kan være svært at komme<br />
udenom. 1970erne og hippiestrømningerne<br />
vendte op og ned på den ellers<br />
MODE<br />
45
MODE<br />
46<br />
Woody Allen<br />
Den excentriske New Yorker, skuespilleren<br />
Woddy Allen har banet vejen for de mere<br />
”nørdede” typer, med sit klassiske look.<br />
så fine stramme klassiske mode fra<br />
50-60erne. Nu skulle designet matche<br />
de store silhuetter (som trompetbukser,<br />
posede ærmer, bluser og kjoler).<br />
Og brillen voksede til kæmpe store<br />
runde eller ekstremt små runde stel.<br />
Inden for glamrocken så vi fx Elton<br />
John i alt fra ekstravagante stjerneformet<br />
briller til pink pels og glitterkasser.<br />
Heldigvis var det en periode i sangerens<br />
liv, som gik over rent<br />
modemæssigt.<br />
Den udvikling, vi ser i øjeblikket, er at<br />
designerne leger med formgivningen<br />
og referencerne, velvidende at forbrugerne<br />
vil have et personligt twist på<br />
det originale look. Men en form, der<br />
er næsten umulig at bære for selv det<br />
bedst egnede og erfarne brilleansigt,<br />
er det kuglerunde stel. Kun ganske få<br />
personligheder, som Gandhi, Benjamin<br />
Franklin og Albert Einstein er sluppet<br />
nogenlunde afsted med det ”runde<br />
look”. Af nyere tid kan nævnes Janis<br />
Joplin, Ozzy Ozbourne og nok det aller<br />
Dalai Lama<br />
Tibetanernes religiøse og politiske overhoved,<br />
Dalai Lama bærer et klassisk brillestel.<br />
største ikon vi kender, der nærmest<br />
har patent på looket, er musikeren,<br />
John Lennon. Da de små glas landede<br />
på hans lange næse, var han allerede<br />
et kæmpe ikon, hvilket også har medvirket<br />
til ikoniseringen af brillerne. Så<br />
det bedste råd til dig, hvis du tænker<br />
på, at kaste dig ud i dette look, er at<br />
være sikker på, at du har nok personlig<br />
karisma til at løfte dette stel. Og så<br />
vil jeg helt klart anbefale "New Yorker<br />
looket" med en rå cowboyvest, stribet<br />
t-shirt, jeans og klassiske Converse<br />
støvler i modsætning til hippie-looket<br />
med lilla tørklæder bundet om håret,<br />
mangefarvet prints og turkissmykker.<br />
Vi har alle hang til at identificere os<br />
med berømthederne. Om det er ren<br />
idolisering eller blot et ubevidst ønske<br />
om, at ligne sit idol i håb om, at der<br />
måske falder lidt stjernestøv af på en<br />
selv. Så er tiden altså inde: De klassiske<br />
brille-ikoner er kommet for at<br />
blive. Hvilket ikon vil du ligne?
FAGLIGT STOF<br />
48<br />
Øjenkomplikationer hos fynske<br />
type 1 diabetikere gennem 35 år<br />
Af Jakob Grauslund, læge, ph.d.-studerende<br />
Indledning<br />
Det skønnes, at knap 230.000 danskere i<br />
dag lider af diabetes – et tal der forventes<br />
fordoblet i løbet af de næste tyve år. Den<br />
store synder er danskernes ændrede livsstil<br />
med usund kost, overvægt og manglende<br />
motion. Disse omstændigheder kan ofte<br />
lede til type 2 diabetes, som udgør 90% af<br />
alle diabetestilfælde.<br />
Da type 1 diabetikere generelt er yngre og<br />
har færre følgesygdomme end type 2 diabetikere,<br />
er det oftest lettere at følge disse<br />
patienter i langtidsundersøgelser, hvilket<br />
netop er en disciplin vi i Danmark mestrer<br />
på grund af vores mange registre, der bevirker,<br />
at vi i undersøgelsesøjemed har mulighed<br />
for at følge patienterne i mange år,<br />
selv hvis de flytter eller skifter navn.<br />
Øjet – det udsatte organ<br />
Den høje blodsukkerkoncentration ved diabetes<br />
skader kroppens mikrovaskulatur,<br />
hvilket især har betydning for øjnene, som<br />
er det organ, der oftest rammes af diabetiske<br />
komplikationer. Især nethinden er<br />
sæde for diabetiske forandringer (retinopati).<br />
De vigtigste risikofaktorer for udviklingen<br />
af retinopati er dårlig regulering af<br />
blodsukker og blodtryk samt især lang diabetesvarighed.<br />
Initialt ses non-proliferativ retinopati, som<br />
hyppigst viser sig som små blødninger i<br />
nethinden (BILLEDE 1), men senere kan tilstanden<br />
udvikle sig, og synet kan komme i<br />
fare.<br />
Man skelner mellem to typer af synstruende<br />
nethindeforandringer. Ved proliferativ<br />
retinopati (BILLEDE 2) dannes nye kar<br />
på nethinden, og ved maculopati (BILLEDE<br />
3) ophobes væske i området nær macula,<br />
hvor øjet har sit skarpsyn. Proliferativ retinopati<br />
kan medføre synstab, da de nydannede<br />
kar er skrøbelige og kan give ophav<br />
til blødninger eller nethindeløsning,<br />
og ligeledes kan maculopati svække synet<br />
pga. forstyrrelse af de tætsiddende sanseceller<br />
i macula.<br />
For at sikre diabetespatienter det bedst<br />
mulige syn er det vigtigt med regelmæssige<br />
øjenundersøgelser og – såfremt der<br />
fremkommer synstruende nethindeforandringer<br />
– at forebygge synstab med laserbehandling.<br />
Billede 1. Let non-proliferativ retinopati<br />
med spredte små blødninger<br />
(mikroaneurismer).<br />
Billede 2. Proliferativ retinopati med<br />
karnydannelse fra papillen.<br />
Billede 3. Diabetisk maculopati med<br />
væskeansamling omgivet af hårde<br />
ekssudater ved macula.<br />
Verdens længste øjenundersøgelse af<br />
type 1 diabetikere<br />
Siden 1973 har vi fulgt alle 727 type 1<br />
diabetikere, der boede på Fyn på daværende<br />
tidspunkt. Det er en fordel, at<br />
undersøgelsen er populationsbaseret, da<br />
mange undersøgelser udelukkende inkluderer<br />
patienter, som i forvejen er<br />
kendt i sygehusregi. Herved risikerer<br />
man, at overestimere det undersøgte, da<br />
det er kendt, at sygehuspatienter generelt<br />
har en højere komplikationsrate.<br />
Vores patienter blev undersøgt i 1981,<br />
og vi har nu foretaget en opfølgende<br />
undersøgelse af de patienter, som fortsat<br />
er i live og bosiddende i Danmark. Ud af<br />
de 315 overlevende patienter har 255 i<br />
det forløbne år deltaget i en undersøgelse<br />
på Øjenafdelingen på Odense<br />
Universitetshospital.<br />
Det er ved undersøgelsen påvist, at 97%<br />
af patienterne har udviklet retinopati,<br />
hvoraf de 52% har udviklet synstruende<br />
komplikationer og er derfor blevet laserbehandlet<br />
på mindst et øje. 45% har<br />
non-proliferativ retinopati på et eller<br />
begge øjne, og kun 3% af alle patienter<br />
har helt undgået øjenforandringer efter<br />
mindst 35 års sygdom.<br />
Mange blinde<br />
Trods laserbehandling er 7,5% af patienterne<br />
blevet blinde siden 1981. Det er<br />
især de patienter, der allerede havde<br />
synstruende komplikationer i 1981, der<br />
efterfølgende har mistet synet. Således<br />
blev 14% og 16% af patienter med hhv.<br />
proliferativ retinopati og maculopati<br />
blinde, og patienter, der både havde<br />
proliferativ retinopati og maculopati i<br />
1981, havde næsten 9 gange så stor risiko<br />
for at blive blinde som patienter,<br />
der var øjenraske på daværende tidspunkt.<br />
Endvidere havde værdien af langtidsblodsukkeret<br />
(HbA1c) betydning for den<br />
efterfølgende risiko for blindhed, som<br />
steg 69% for hver procent stigning i<br />
HbA1c. Den største risiko for blindhed<br />
optræder mellem 20 og 40 års diabetesvarighed,<br />
hvor 73% af de patienter, der
mistede synet siden 1981, blev blinde.<br />
Generelt var der lidt flere mænd, der<br />
mistede synet, og mændene blev endvidere<br />
blinde i en tidligere alder end kvinderne.<br />
I FIGUR 1 ses antallet af blinde patienter<br />
inddelt efter hvilket år, patienterne mistede<br />
synet. Der var især mange, der<br />
blev blinde i 1980’erne. Forhåbentlig et<br />
tegn på, at forekomsten af blindhed er<br />
faldende blandt type 1 diabetikere.<br />
En høj overdødelighed<br />
Diabetes øger også risikoen for tidlig<br />
død. Vores patienter havde over 3 gange<br />
så stor mortalitet som resten af befolkningen.<br />
Det er især i de tidlige år, man<br />
er udsat som diabetiker. Blandt patienter<br />
mellem 30 og 39 år var dødeligheden<br />
9,8 gange så høj som i resten af befolkningen,<br />
hvilket naturligvis også skal ses i<br />
lyset af en generelt meget lav dødelighed<br />
i befolkningen i denne aldersgruppe.<br />
Vi fandt endvidere, at de patienter der<br />
havde proliferativ retinopati i 1981 ikke<br />
blot havde en større risiko for blindhed,<br />
men også en højere dødelighed. Blandt<br />
disse patienter var blot 34% i live 25 år<br />
senere i modsætning til 63% og 55%<br />
blandt patienter med hhv. ingen retinopati<br />
og non-proliferativ retinopati<br />
(FIGUR 2). Det viste sig, at især patienter,<br />
som både havde proliferativ retinopati<br />
og nyrekomplikationer havde en meget<br />
dårlig prognose. Blandt disse var kun<br />
22% fortsat i live 10 år senere.<br />
Sluttelig fandt vi også en sammenhæng<br />
mellem blindhed og død. Patienter, som<br />
Blindhed blandt fynske type 1 diabetikere: 1981-2006.<br />
mistede synet, havde 45% større risiko<br />
for at dø efterfølgende, og blandt de<br />
blinde patienter, som døde, gik der gennemsnitlig<br />
kun 7 år fra synet forsvandt<br />
til døden indtraf.<br />
Fremtiden<br />
Diabetes er en alvorlig sygdom – både<br />
for synet, men også for antallet af leveår.<br />
Da antallet af diabetikere er hastigt<br />
stigende i hele den vestlige verden<br />
kan man frygte, at vi indtil videre kun<br />
har set toppen af isbjerget. Heldigvis har<br />
flere undersøgelser vist, at udviklingen<br />
af komplikationer falder i takt med den<br />
tiltagende bedring af behandlingen. For<br />
at forhindre synstab og blindhed anbe-<br />
Antal nyregistrerede blinde<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1982<br />
1983<br />
1984<br />
1985<br />
fales alle diabetikere en stram regulering<br />
af blodsukker og blodtryk – og ikke<br />
mindst regelmæssige øjenkontroller på<br />
sygehuset eller hos de praktiserende<br />
øjenlæger. Især er det vigtigt at tilskynde<br />
nydiagnosticerede type 2 diabetikere<br />
til at opsøge en øjenlæge, da<br />
mange type 2 diabetikere allerede har<br />
øjenkomplikationer på diagnosetidspunktet.<br />
Det er vigtigt, at der også i de kommende<br />
år forskes intensivt i diabetes og<br />
sygdommens indvirkning på nethinden<br />
og synet. Kun herved kan de diabetespatienter<br />
få den bedste behandling, og<br />
flest mulige kan bevare synet trods diabetes.<br />
Blindhed blandt fynske type 1 diabetikere med debut før 1973<br />
1986<br />
1987<br />
1988<br />
1989<br />
Overlevelse hos fynske type 1 diabetikere i<br />
henhold til retinopatistatus i 1981.<br />
1990<br />
1991<br />
1992<br />
1993<br />
1994<br />
År<br />
1995<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
FAGLIGT STOF<br />
49
FAGLIGT STOF<br />
50<br />
Silmo øger servicen<br />
for de besøgende<br />
Af Bjarne Hansen<br />
Silmo er toneangivende inden for scenografi<br />
og design, og der forventes 45.000<br />
besøgende i år. Messen er på trods af sin<br />
størrelse meget overskuelig, Og der vil<br />
være særlige områder for udvalgte produkter<br />
som sport, børnebriller og svagsyn.<br />
Silmo byder i år gæsterne velkommen<br />
med servicebusser i lufthavnene Charles<br />
de Gaulle og Orly samt på den berømte<br />
togstation Gare du Nord. Ligeledes vil «<br />
Silmo Help » bistå de besøgende ved<br />
messeudgangen og hjælpe med at finde<br />
taxi, metro etc.. Dermed har messen<br />
valgt at signalere, at det skal være nemt<br />
at komme til og fra messen alle dagene.<br />
Sidste år var der næsten mere fokus på<br />
strejke i de offentlige transportsystemer<br />
end på trends inde i hallerne. Det bliver<br />
anderledes i år.<br />
Rammerne i Porte de Versailles er uændrede,<br />
men åbningdagene er ændret, så<br />
messen nu er fra torsdag den 30. oktober<br />
til søndag den 2. november. Årets<br />
modemæssige højdepunkt, Silmo d’Or,<br />
der er en helt unik og stemningsfuld begivenhed,<br />
holdes holdes på messens<br />
første åbningsdag torsdag.<br />
SILMO har foretaget store forbedringer<br />
på hjemmesiden med et helt nyt intuitivt<br />
og brugervenligt menusystem.<br />
Forsiden og grafikken er overskuelig og<br />
effektiv for brugerne. Hjemmesiden, der<br />
året rundt opdateres med de nyeste<br />
brancheoplysninger, er et uundværligt<br />
værktøj for udstillere og besøgende, når<br />
besøget på SILMO skal forberedes og organiseres.<br />
www.silmo.fr<br />
Messerejser: Mangaard Travel Group<br />
kan tilbyde billige messerejser til Paris<br />
fra Kastrup med mulighed for tilslutning<br />
fra Tirstrup og Aalborg – med<br />
eller uden hotelovernatninger. Kontakt<br />
Lotte Sand på tlf. 86 75 48 41 eller<br />
mail: lotte@mangaard-travel.dk
Sådan foretages opmåling<br />
af monteringshøjde<br />
Af Bjarne Hansen<br />
Der er næsten ligeså mange måder at<br />
opmåle monteringshøjde på, som der er<br />
optikere. Det fungerer udmærket, når<br />
det er optikeren selv, der både opmåler<br />
og monterer brillen. Situationen er helt<br />
anderledes, når opgaven er delt ud på<br />
flere personer. Det kan stadig fungere så<br />
længe begge arbejdsprocesser sker i butikken,<br />
så kan man lave lokale standarter.<br />
Det bliver straks mere kompliceret,<br />
når værkstedsopgaverne placeres ude af<br />
huset. Her er det nødvendigt med en<br />
entydig måde at kommunikere indbyrdes<br />
på.<br />
Box-mål<br />
Heldigvis behøver optikerne ikke bruge<br />
tid på at udvikle et nyt sprog til at kommunikere<br />
pupildistance og læsehøjde på.<br />
Det er opfundet, og det hedder Box-mål.<br />
Allerede i 1962 enedes man på verdensplan<br />
om den fælles standard.<br />
Monteringshøjden skal altid<br />
måles fra stellets bund.<br />
B<br />
B/2<br />
B/2<br />
Monteringshøjden skal altid måles fra<br />
stellets bund (det dybeste sted – der<br />
ikke nødvendigvis er et punkt lodret under<br />
pupillen) og ikke fra stellets kant.<br />
Dvs. at det er glassets størrelse inklusiv<br />
en eventuel facet, der gemmes i stellet,<br />
der er udgangspunkt for målet.<br />
Figur<br />
Nødvendigheden af at have en standard<br />
er aktualiseret af to væsentlige årsager.<br />
Dels vælger flere og flere optikere at<br />
lægge værkstedsopgaverne ud af huset,<br />
og dels betyder retrostilen, at McArthur<br />
brillen og andre spændende faconer<br />
nødvendiggør, at målene foretages de<br />
rigtige steder i brillen. I årene med de<br />
smalle rektangulære briller har der ikke<br />
været de store forskelle på, om målet<br />
blev taget det ene eller andet sted i brillen.<br />
Stadigvæk fortjener kunderne, at brille-<br />
BOX-SYSTEM<br />
DS/EN ISO 8624<br />
Radieskema<br />
H V<br />
A D<br />
glassene fungerer optimalt uanset stelfacon.<br />
Ved høje styrker er det ligeledes<br />
nødvendigt med monteringshøjde ved<br />
asfæriske enkeltstyrkeglas. Fælles for<br />
alle typer er, at stellet tilpasses inden,<br />
der tages mål til monteringshøjde.<br />
Stelstørrelse<br />
Der også en international standard for<br />
størrelsesangivelse på stel. Den tager udgangspunkt<br />
i Box-systemet.<br />
Stelstørrelsen angives som boxbredde på<br />
glas og afstand mellem glas (næsebro).<br />
Næsebroen er defineret, som den korteste<br />
afstand imellem de to glas. Desværre<br />
bakker stelfabrikanterne ikke op om<br />
denne standard, det ville have gjort det<br />
lidt lettere for værkstederne. I praksis<br />
betyder det dog ikke noget for kvaliteten<br />
af opmålingen. Optikeren skal blot<br />
måle selv.<br />
A: Box bredde B: Box højde D: Box afstand mellem glassene (Bro). DBL = Distance Between Lenses<br />
FAGLIGT STOF<br />
53
FAGLIGT STOF<br />
54<br />
Opti ’09 satser på<br />
kvalitet og udvikling<br />
Af Bjarne Hansen<br />
München er den tredje største messeby<br />
inden for optik i Europa. Byen er fodboldby<br />
nr. 1 i Tyskland, men byen er<br />
også center for teknologi, forskning og<br />
udvikling. Selve München er med sine<br />
mange spændende arkitektoniske bygninger<br />
og grønne områder et besøg<br />
værd.<br />
GHM, Gesellchaft für Handwerksmessen<br />
og den optiske branche har ambitioner<br />
om at gøre Opti til en førende fagmesse,<br />
hvor optikerne tilbydes faglige input<br />
samtidig med, at de kan se det sidste<br />
nye i mode og teknologi.<br />
I <strong>2008</strong> var der 18.800 besøgende, hvoraf<br />
de 15,6% var fra udlandet. Det var en<br />
fremgang af udlændinge på næsten<br />
50% og arrangørerne forventer en yderligere<br />
stigning i 2009. Arrangørerne satser<br />
på de nære markeder, Skandinavien<br />
og de nye EU lande.<br />
Messen finder sted i dagene fra den 23.<br />
– 25. januar 2009 i Neue Messe<br />
München.<br />
www.opti-munich.com<br />
opti-Box<br />
I trendhallen vil der være et særligt område med<br />
fokus på de nye unge designfirmaer. Centralt i<br />
området vil der være nyskabelsen: die opti-Box.<br />
Det er små stande på 3 x 3 meter, der henvender<br />
sig til helt nye firmaer (maksimum 2 år), der tester<br />
et nyt mærke for første gang. Her er det produktet,<br />
der er i centrum, og det er ikke nødvendigt at<br />
bruge mange ressourcer på udstillingsmateriale.<br />
Standlejen er til en attraktiv lav pris.<br />
Opti-Boxen bliver mødestedet mellem de nye designere<br />
og optikere, der skal se, hvad der er på vej.
BRANCHENYT<br />
56<br />
Branchenyt<br />
Norsk Selskap for Optometri<br />
inviterer til Seminar og den 32. Skandinaviske Optometrikongress<br />
31. oktober - 2. november <strong>2008</strong><br />
Syndromer<br />
Dette temaet dekker et område som har vært lite påaktet innen vårt fagfelt. Samtidig er det<br />
grunn til å anta at synsproblemer, som er vanligere blant personer med spesielle diagnoser<br />
enn andre, i mindre grad blir tatt høyde for. Det finnes et utall syndromer som har større eller<br />
mindre optometriske og visuelle kjennetegn og problemstillinger. Kan vi nok om disse?<br />
Hva skal vi alltid vurdere når vi får inn et barn med Downs, og hvordan forholder vi oss til en<br />
person som ikke kan snakke?<br />
Vi er stolte over å kunne presentere 3 meget kapable foredragsholdere:<br />
Prof. Dominick Maino (Illinois/Madrid), redaktør av ”Optometry & Vision Development” og<br />
utgiver av ”Diagnosis and Management of Special Populations” (Mosby’s optometric problemsolving<br />
series), anerkjent optometrist og foreleser som har viet mye av sin tid til disse problemstillingene.<br />
Prof. Ola Skjeldal (Universitetet i Oslo), barnenevrolog på Rikshospitalet og en av Nordens<br />
største kapasiteter på området, i følge sikre kilder også en svært god foreleser!<br />
Øyelege dr. med. Olav H. Haugen (Haukeland, Bergen) trenger neppe noen nærmere presentasjon<br />
innenfor våre fagfelt. Denne gangen vil han snakke mest om sin forskning i forhold til<br />
Downs syndrom.<br />
Velkommen til en spennende helg på Leangkollen hotell og konferansesenter, 1370 Asker v/Oslo<br />
Norsk Selskap for Optometri har gleden av å invitere til Seminar og Skandinavisk<br />
Optometrikongress <strong>2008</strong>, den 32. i rekken av kongresser som har blitt arrangert vekselvis i<br />
Sverige, Danmark og Norge.<br />
Bettina Kinge dr.med. Mest kjent for sitt store bidrag til myopiforskning, vil gi oss en<br />
faglig ”matpause” ved å åpne søndagens sesjon med forelesning om syn og ernæring.<br />
Påmeldingsfrist: 15. september!<br />
Påmelding sendes til NSO v/ Britt Lavik. Vangenspissen 9, 2212 Kongsvinger<br />
E-post: brilavik@online.no Job 0047 62 88 29 99 / Pr. 0047 62 81 58 30
Branchenyt 57<br />
Nyt ansigt hos Alivestyle<br />
Alivestyle udvider aktiviteterne. Kim Ravn træder ind i firmaet som partner til Karsten Laugesen<br />
og Lars Rindebæk. Kim har stor erfaring som salgschef i den skandinaviske brillebranche.<br />
Firmaet markedsfører kollektionerne Mykita, Paul Frank, MunicEyewear, Yves Cogan, Tom Davies<br />
og Götti Switzerland. Derudover kreerer Alivestyle marketingkampagner og events til optikere,<br />
der gerne vil vække opsigt i markedsføringen. I samarbejde med professionelle web designere har<br />
firmaet sammensat et nyt koncept, der skræddersyer og opdaterer hjemmesider til optik butikker.<br />
www.alivestyle.dk<br />
Ny produktchef hos Hoya Lens Danmark A/S<br />
Optometrist Cecilia Bjørkdahl er tiltrådt som<br />
produktchef hos HOYA. Cecilia kommer fra en<br />
tilsvarende stilling i Hoya Lens Sweden AB, hvor<br />
hun har arbejdet siden 1999. Udover stillingen<br />
som produktchef i Danmark er Cecilia med i<br />
Hoya’s product planing gruppe - et samarbejde<br />
på europæisk plan mellem de dygtigste produktchefer.<br />
Cecilia, der er svensker og bor i<br />
Limhamn, er uddannet som optometrist i Valby<br />
og har taget afsluttende kontaktlinsekurs i<br />
Randers.<br />
BRANCHENYT
KALENDER<br />
58<br />
Kalender<br />
3. – 5. OKTOBER <strong>2008</strong><br />
International Vision Expo West<br />
The Sands Expo Center, Las vegas<br />
www.visionexpowesr.com<br />
30. OKTOBER – 2. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
SILMO <strong>2008</strong><br />
International messe for briller og optik.<br />
Porte de Versailles, Paris Promosalons.<br />
Tel. 33936266. www.silmo.fr<br />
2. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Synoptik-Fondens seminar for<br />
øjenlæger og optikere.<br />
www.synoptik-fonden.dk<br />
6. - 8. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Hong Kong Optical Fair. Hong Kong<br />
Convention & Exhibition Centre.<br />
www.hkopticalfair.com<br />
19. - 22. OKTOBER <strong>2008</strong><br />
SILMO <strong>2008</strong><br />
International messe for briller og optik.<br />
Porte de Versailles, Paris Promosalons.<br />
Tel. 33936266. www.silmo.fr<br />
2. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Synoptik-Fondens seminar for øjenlæger<br />
og optikere.<br />
www.synoptik-fonden.dk<br />
6. - 8. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Hong Kong Optical Fair. Hong Kong<br />
Convention & Exhibition Centre.<br />
www.hkopticalfair.com<br />
23.-25. JANUAR 2009<br />
OPTI MUNICH <strong>2008</strong> - 10th.<br />
International Optics and Eyewear<br />
Exhibition. New Munich Trade Fair<br />
Centre, Munich.<br />
6. – 9. MARTS 2009<br />
MIDO <strong>2008</strong>. International messe for<br />
optik, optometri og oftalmologi<br />
Rho-Pero Udstillings kompleks<br />
www.mido.it<br />
Kursuskalender<br />
Tilmelding til kurser til: Britt Winkler<br />
Tlf: 45 86 15 33, fax: 45 76 65 76<br />
E-mail: Se under kurset<br />
16. SEPTEMBER <strong>2008</strong> KL. 19.00<br />
Dyslexi og hørelse – den visuelle forbindelse<br />
Teknisk Erhvervsskole Center<br />
2000 Frederiksberg<br />
bw@optikerforeningen.dk<br />
17. SEPTEMBER <strong>2008</strong> KL. 19.00<br />
Dyslexi og hørelse – den visuelle forbindelse<br />
Optikerhøjskolen<br />
8900 Randers C<br />
bw@optikerforeningen.dk<br />
17. SEPTEMBER <strong>2008</strong><br />
1-dags kursus i erhvervsoptik ved Bjarne Hansen<br />
Villa Blide, Ballerup<br />
Dansk ErhvervsOptik<br />
deo@optikerforeningen.dk<br />
24. SEPTEMBER <strong>2008</strong><br />
1-dags kursus i erhvervsoptik ved Bjarne Hansen<br />
Villa Blide, Ballerup<br />
Dansk ErhvervsOptik<br />
deo@optikerforeningen.dk<br />
30. SEPTEMBER <strong>2008</strong><br />
1-dags kursus i erhvervsoptik ved Bjarne Hansen<br />
Byggecentrum, Middelfart<br />
Dansk ErhvervsOptik<br />
deo@optikerforeningen.dk<br />
6. OKTOBER <strong>2008</strong><br />
1-dags kursus i erhvervsoptik ved Bjarne Hansen<br />
Byggecentrum, Middelfart<br />
Dansk ErhvervsOptik<br />
deo@optikerforeningen.dk<br />
20. OKTOBER <strong>2008</strong> KL. 19.00<br />
Fremtidens Brilleglas?<br />
Teknisk Erhvervsskole Center<br />
2000 Frederiksberg<br />
bw@optikerforeningen.dk<br />
21. OKTOBER <strong>2008</strong> KL. 19.00<br />
Fremtidens Brilleglas?<br />
Optikerhøjskolen<br />
8900 Randers C<br />
bw@optikerforeningen.dk<br />
31. OKTOBER - 2. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Norsk Selskap for Optometri inviterer til Seminar og den 32.<br />
Skandinaviske Optometrikongress<br />
Tilmelding inde i bladet<br />
8. – 9. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Lys og kommunikation ved synsvanskeligheder. - seminar ved<br />
Foreningen Af SvagsynsSpecialister<br />
Hotel Storebælt, Nyborg<br />
www.svagsyn.net<br />
15. – 16. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Nordisk Kontaktlinse Kongres<br />
Tilmelding inde i bladet<br />
19. – 20. NOVEMBER <strong>2008</strong><br />
Erhvervsoptik - udvidet kursus, 2 dage internat<br />
Byggecentrum, Middelfart<br />
Dansk ErhvervsOptik<br />
deo@optikerforeningen.dk
Adresser og telefonnumre OPTIKEREN<br />
DANMARKS OPTIKERFORENING<br />
Sekretariatet, Vester Voldgade 96, 3. th., 1552 København V,<br />
tlf. 45 86 15 33. Fax 45 76 65 76. Telefontid: 9-16, fredag 9-15.<br />
E-mail: do@optikerforeningen.dk. Web: www.optikerforeningen.dk<br />
Arbejdende formand Per Michael Larsen, kontorchef Jette R. Møller<br />
Bestyrelsen:<br />
Formand: Per Michael Larsen, tlf. 62 20 12 37 / 20 28 82 37,<br />
Næstformand: Steen Saust tlf. 70 20 99 98,<br />
Hans Aagaard, tlf. 86 32 63 22,<br />
Henrik Petersen, tlf. 58 52 01 57, Erik Sewerin, tlf. 44 97 05 06,<br />
Jens Sommer, tlf. 38 87 82 77.<br />
DANSK ERHVERVSOPTIK<br />
Sekretariatet, Vester Voldgade 96, 3. th., 1552 København V,<br />
tlf. 45 16 26 80. Fax 45 76 65 76. Telefontid 9-16, fredag 9-15<br />
E-mail: deo@optikerforeningen.dk. Web: www.jobbriller.dk<br />
Bestyrelsen:<br />
Formand: Michael Bruun, tlf. 48 79 66 30,<br />
Næstformand: Gert Larsen, tlf. 47 77 12 13,<br />
Hans Jacobsen, tlf. 59 43 37 72, Jens Malmborg, tlf. 48 24 72 70.<br />
OPTIKERFAGETS FÆLLESUDVALG<br />
Sekretariatet, Vester Voldgade 96, 3. th., 1552 København V,<br />
tlf. 45 86 15 33. Fax 45 76 65 76. Telefontid 9-16, fredag 9-15<br />
E-mail: ds@optikerforeningen.dk<br />
Formand: Anette Pedersen, tlf. 35 47 34 00<br />
Sekretær: Dorthe Stadsgaard<br />
Arbejdsgiverrepræsentanter i fællesudvalg:<br />
Næstformand: Steen Saust, tlf. 70 20 99 98,<br />
Thomas Østergaard Pedersen, tlf. 35 85 24 29,<br />
Per Michael Larsen, tlf. 62 20 12 37 / 20 28 82 37<br />
KONSULENT TJENESTEN<br />
Bjarne Hansen, tlf. 45 86 15 33 eller tlf. 62 20 96 99<br />
OPTIKBRANCHENS LEVERANDØRFORENING<br />
Formand: Michael Brock Hansen, sekretariatet: Advokat Christiane<br />
Schaumburg, Klampenborgvej 27, 2930 Klampenborg<br />
Tlf.: 33 36 05 53 - Fax.: 33 36 05 56<br />
e-mailadresse: christiane@schaumburg.dk,<br />
DANSK OPTOMETRI OG KONTAKTLINSESELSKAB<br />
Formand: Steen Saust, Byvangen 14, 3550 Slangerup, tlf. 70 20 99 98<br />
URMAGERNES OG OPTIKERNES LANDSSAMMENSLUTNING<br />
Tid & Syn<br />
Formand: Anette Pedersen<br />
Upsalagade 20, 4. 2100 København Ø<br />
Tlf. 35 47 34 00, fax 35 47 34 90<br />
TEC – TEKNISK ERHVERVSSKOLE CENTER<br />
Optometriafdelingen, Nordre Fasanvej 27, 2000 Frederiksberg<br />
Tlf. 38 17 73 51, fax 38 17 73 55<br />
OPTIKERHØJSKOLEN<br />
Vester Allé 26, 8900 Randers.<br />
Tlf. 8710 0474, fax 8710 0433<br />
www.optikerskolen.dk<br />
ØJENFORENINGEN VÆRN OM SYNET<br />
Ny Kongensgade 20, 1., 1557 København V<br />
Tlf. 33 69 11 00, fax 33 69 11 01<br />
DET DANSKE OPTIKMUSEUM<br />
Formand Pia Nygaard, Bilstrupvej 73, 7800 Skive<br />
Tlf. 97 52 32 05. Bankkontonummer: 9260 265-57-32945.<br />
REDAKTION:<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong><br />
Vester Voldgade 96, 3. th.<br />
1552 København V<br />
Tlf. 45 86 15 33<br />
Fax 45 76 65 76<br />
E-mail: optikeren@optikerforeningen.dk<br />
Redaktør: Bjarne Hansen<br />
Kontor: Tlf. 45 16 26 99<br />
E-mail: bjh@optikerforeningen.dk<br />
ANNONCEBESTILLING:<br />
DG Media as<br />
Gammel Torv 18<br />
DK-1457 København K<br />
Telefon (+45) 70 27 11 55<br />
Fax (+45) 70 27 11 56<br />
e-mail: epost@dgmedia.dk<br />
ANNONCEMATERIALE SENDES TIL:<br />
DG Media as<br />
Gammel Torv 18<br />
DK-1457 København K<br />
Telefon (+45) 70 27 11 55<br />
Fax (+45) 70 27 11 56<br />
e-mail: epost@dgmedia.dk<br />
ANSVARLIG OVERFOR PRESSELOVEN:<br />
Per Michael Larsen, formand for<br />
<strong>Danmarks</strong> <strong>Optikerforening</strong><br />
ÅRSABONNEMENT:<br />
6 numre, kr. 350,- excl. moms + porto.<br />
LAYOUT, PRODUKTION OG TRYK:<br />
LARSEN + LARSEN<br />
Box 37<br />
Birketoften 22<br />
3500 Værløse<br />
Tlf. 44 44 19 95<br />
E-mail: mbs@larsen-larsen.dk<br />
Eftertryk af bladets artikelstof er kun<br />
tilladt med skriftlig tilladelse.<br />
Næste nummer af OPTIKEREN (nr. 6, <strong>2008</strong>)<br />
udkommer 28.10.<strong>2008</strong>.<br />
Stof til dette nummer skal være redaktionen<br />
i hænde senest den 12.09.<strong>2008</strong>.<br />
Annoncer til dette nummer skal være<br />
LARSEN + LARSEN i hænde senest den<br />
04.10.<strong>2008</strong>.<br />
ADRESSER<br />
59