berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
berättelser om handel och sjöfart. - Statistiska centralbyrån
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Berättelser <strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år 1884 från de förenade rikenas konsuler.<br />
[Årg.] 1885.<br />
Digitaliserad av <strong>Statistiska</strong> <strong>centralbyrån</strong> (SCB) 2011.<br />
urn:nbn:se:scb-konsul-84<br />
INLEDNING<br />
TILL<br />
Berättelser <strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år ... utdrag ur<br />
års<strong>berättelser</strong> från de förenade rikenas konsuler. –<br />
Stockholm : Samson & Wallin, 1878-1894.<br />
Täckningsår: 1877-1893, årg. 1878-1894.<br />
1877-1890 (årg. 1878-1891) med titeln: Berättelser <strong>om</strong><br />
<strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> år ... från de förenade rikenas<br />
konsuler.<br />
Föregångare:<br />
Generalsammandrag öfver Rikets import <strong>och</strong> export /<br />
Generaltullstyrelsen. – Stockholm, 1820-1833.<br />
Täckningsår: 1819-1831.<br />
C<strong>om</strong>merce-Collegii underdåniga berättelse <strong>om</strong> Sveriges utrikes <strong>handel</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>. – Stockholm, 1829-1858.<br />
Täckningsår: 1828-1857.<br />
Bidrag till Sveriges officiella statistik. F, Utrikes <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
K<strong>om</strong>merskollegii underdåniga berättelse för år ... – Stockholm : Ivar<br />
Hæggström, 1859-1912.<br />
Täckningsår: 1858-1910.<br />
Efterföljare:<br />
Svensk export : tidskrift för utrikes <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> / utgifven af<br />
Sveriges allmänna exportförening. – Stockholm, 1895-1995.<br />
Årg. 1 (1895)-årg. 101 (1995).<br />
Översiktspublikation:<br />
Historisk statistik för Sverige. D. 3, Utrikes<strong>handel</strong> 1732-1970. –<br />
Örebro ; Stockholm :<strong>Statistiska</strong> <strong>centralbyrån</strong> (SCB), 1972.
BERÄTTELSER<br />
OM<br />
HANDEL OCH SJÖFART<br />
ÅR 1884<br />
FRÅN<br />
DE FÖRENADE RIKENAS KONSULER.<br />
År 1885.<br />
STOCKHOLM<br />
SAMSON & WALLIN.
STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885.
Berättelser från:<br />
INNEHÅLL.<br />
Amerikas Förenta stater: Sid.<br />
Newyork 206<br />
San Francisco 401<br />
Washington 178<br />
Belgien:<br />
Antwerpen 514<br />
Bryssel 1<br />
Brasilien:<br />
Bahia 545<br />
Pernambuco 539<br />
Rio de Janeiro 333<br />
Britiska riket:<br />
Leith 279<br />
London 6, 8, 337<br />
Adelaide (Södra Australien) 332<br />
Aden 456<br />
Akyab (provinsen Aracan) 278<br />
B<strong>om</strong>bay 566<br />
Brisbane (Queensland) 21<br />
Calcutta 499<br />
Christchurch (Nya Zeeland) 498<br />
Georgetown (Demerara, Britiska Guyana) 500<br />
Gibraltar 1<br />
Hamilton (Bermudasöarne) 10<br />
Jamestown (S:t Helena) 59<br />
Kapstaden (Kapkolonien) 441<br />
Larnaca (Cypern) 598<br />
La Valetta (Malta) 449<br />
Levuka (Fijiöarne) 224<br />
Melbourne (Victoria) 501<br />
Nassau (New Providence, Bahamaöarne) 64
Port of Spain (Trinidad) 500<br />
Sid.<br />
Quebec (Britiska Nordamerika) 119, 298, 586<br />
Rangoon (Britiska Birma) 65<br />
Singapore 504<br />
Stanley (Falklandsöarne) 522<br />
S:t Johns (Antigua) 32<br />
Sydney (Nya Sydwales) 407<br />
Wellington (Nya Zeeland) 498<br />
Victoria (Britiska Columbia, Canada) 64<br />
Victoria (kolonien Hongkong) 205<br />
Chile <strong>och</strong> Bolivia:<br />
Valparaiso 277, 540<br />
Danmark:<br />
Köpenhamn 377<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) 68<br />
Ecuador:<br />
Guayaquil 543<br />
Frankrike:<br />
Bordeaux 10<br />
Havre 196, 595, 600<br />
Marseille 263<br />
Nantes 3<br />
Paris (Beskickningen) 4<br />
Alger (Algeriet) 331, 450<br />
Pointe-à-Pitre (Guadeloupe) 67<br />
Grekland:<br />
Haiti:<br />
Havai:<br />
Japan:<br />
Italien:<br />
Pireus 67<br />
Port-au-Prince 503<br />
Honolulu 505<br />
Yokohama 67<br />
Cagliari 18<br />
Genua 14<br />
Livorno 15
Sid.<br />
Messina 60<br />
Neapel 16<br />
R<strong>om</strong> (Konsulatet) 68<br />
Sorrento (Beskickningen) 511, 548, 594<br />
Venedig 223<br />
Kina:<br />
Shanghai 480<br />
La Plataländerna:<br />
Buenos Ayres (Argentinska republiken) 438<br />
Montevideo (Uruguay) 129, 435<br />
Marocko:<br />
Tanger 437<br />
Mexiko:<br />
Vera Cruz 130<br />
Nederländerna:<br />
Amsterdam 28<br />
Batavia (Nederländska Ostindien) 563<br />
Wilhelmstad (Curaçao) 130<br />
Peru:<br />
Lima 579<br />
Portugal:<br />
Lissabon 274<br />
Lourenço-Marques (Mosambique) 538<br />
Rumänien:<br />
Galatz 585<br />
Ryska riket:<br />
Archangel 131<br />
Helsingfors (Finland) 70<br />
Riga 169<br />
S:t Petersburg (Beskickningen) 4, 5, 11<br />
D:o (Generalkonsulatet) 395<br />
San D<strong>om</strong>ingo: 502<br />
Schweiz:<br />
Genève 580
Siam:<br />
Bangkok 68<br />
Spanien:<br />
Barcelona 465, 598, 599<br />
Bilbao 33<br />
Cadiz 457<br />
Madrid (Konsulatet) 221<br />
D:o (Beskickningen) 12, 600<br />
Havanna (Cuba) 504<br />
Manila (Filippinska öarne) 66<br />
Turkiska riket:<br />
Konstantinopel 408<br />
Alexandria 415<br />
Djeddah 502<br />
Smyrna 19<br />
Tripoli (regentskapet Tripoli) 20<br />
Tyska riket:<br />
Bremen 506<br />
Breslau 65<br />
Danzig 534<br />
Dresden 477<br />
Düsseldorf 219<br />
Hamburg 225<br />
Hannover 56<br />
Königsberg 158<br />
Leipzig 582<br />
Lübeck 20, 47<br />
Nürnberg 559<br />
Stettin 41, 568<br />
Venezuela:<br />
Caracas<br />
Österrike-Ungern:<br />
582<br />
Budapest 545<br />
Triest 523<br />
Wien (Beskickningen) 585<br />
D:o (Konsulatet) 596<br />
Utrikesdepartementet till generalkonsulatet i London 7<br />
Sid.
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 1.<br />
Bryssel (Konsulatet) den 17 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> under året till distriktet; af norska fartyg<br />
ank<strong>om</strong> endast 1 <strong>om</strong> 89 tons med last, <strong>och</strong> afgick detsamma i barlast.<br />
Den industriella <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mersiella krisen fortfar alltjemt, <strong>och</strong> man kan<br />
ännu icke förutse när den skall sluta. För jernmarknaden har en viss förbättring<br />
inträdt, tack vare några betydande beställningar af jernvägsskenor för<br />
utlandet. Glasindustrien i Charleroi har endast kunnat hålla sig uppe gen<strong>om</strong><br />
att sätta försäljningspriset så lågt s<strong>om</strong> möjligt <strong>och</strong> minska arbetslönerna, hvilken<br />
senare åtgärd framkallat missnöje bland arbetarne.<br />
Gibraltar den 17 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
G. Brugmann.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
274 <strong>om</strong> 153,111 tons, deraf 92 svenska <strong>om</strong> 48,234 <strong>och</strong> 182 norska <strong>om</strong><br />
104,877 tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 268 <strong>om</strong> 151,448,<br />
deraf 85 svenska <strong>om</strong> 46,272 <strong>och</strong> 183 norska <strong>om</strong> 105,176 tons.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde 289 mot 287<br />
år 1883. Sammanlagda tontalet af de år 1884 ank<strong>om</strong>na fartygen uppgick till<br />
49,744 för de svenska <strong>och</strong> 109,330 för de norska.<br />
Af de svenska fartygen voro 68 ångfartyg <strong>om</strong> 40,269 tons <strong>och</strong> 28 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 9,475 tons; af de norska voro 167 ångfartyg <strong>om</strong> 99,048 tons <strong>och</strong><br />
26 segelfartyg <strong>om</strong> 10,282 tons.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 1
2<br />
Från svenska hamnar ank<strong>om</strong>mo med svenska produkter 18 fartyg, deraf<br />
12 svenska, 2 norska <strong>och</strong> 4 utländska. Af dessa lossade endast 1 svenskt<br />
fartyg här, de öfriga fortsatte söder ut. Ben här utlossade lasten bestod af<br />
7,366 plankor <strong>om</strong> 4 a 20 fot; plankorna betingade i små qvantiteter 11 å 12<br />
doll. pr tolft 14 fots, för hvita betaltes 9 1 /, å 10 <strong>och</strong> för plankändar en<br />
tredjedel af dessa pris. En mindre qvantitet tändstickor lossades från samma<br />
fartyg <strong>och</strong> såldes för 20 doll. pr stor kista.<br />
Två svenska fartyg, det ena k<strong>om</strong>mande från Chicoutimi <strong>och</strong> det andra från<br />
Quebec, lossade jemväl sina af plankor bestående laster härstädes; det förstnämnda<br />
hade 13,463 plankor <strong>om</strong> 4 å 20 fot, det senare 11,642 plankor af<br />
olika längd. För röda betaltes 13 ä 14 doll. <strong>och</strong> för hvita 9 a 10, allt pr<br />
tolft 14 fots.<br />
Ett norskt fartyg på väg från Sundsvall till Alger med last af plankor,<br />
s<strong>om</strong> strandade på östra sidan af Gibraltar i slutet af 1883, blef totalt vrak;<br />
af lasten räddades 10,006 plankor <strong>och</strong> 111 stycken timmer af olika storlek;<br />
alltsammans såldes på auktion för 8,100 doll. <strong>och</strong> har sedan i detalj betingat<br />
9 ä 11 doll. pr tolft 14 fots.<br />
Samtidigt strandade ett svenskt fartyg med last af plankor från Hernösand<br />
till Marseille här i närheten, fartyget krossades <strong>och</strong> af lasten drefvos i<br />
land <strong>om</strong>kring 8,000 plankor <strong>om</strong> 3 till 22 fot, s<strong>om</strong> såldes för 2,950 doll. samt<br />
sedan betingade 9 a 9 1 /, doll. pr tolft.<br />
För order ink<strong>om</strong>mo hit med nordamerikanska plankor 2 svenska, 2 norska<br />
<strong>och</strong> 2 utländska fartyg samt från Finland 10 fartyg, hvilka alla fortsatte<br />
öster ut.<br />
Härvarande förråd af plankor är fullt tillräckligt för platsens behof, <strong>och</strong><br />
ingen efterfrågan finnes för andra svenska produkter, med undantag endast för<br />
en mycket liten qvantitet svenskt stål, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mit via England.<br />
De 7 svenska fartyg, s<strong>om</strong> här lossade sina laster, inseglade tillsammans<br />
47,975 reales de vellon; intet svenskt fartyg intog last härstädes. De svenska<br />
fartyg, s<strong>om</strong> härifrån afgingo med last till svenska hamnar, hade intagit sina<br />
laster annorstädes.<br />
Från norska hamnar hitk<strong>om</strong>mo med norska produkter 13 fartyg, deraf 12<br />
norska <strong>och</strong> 1 utländskt, alla fortsättande till Medelhafvet.<br />
Hela införseln af fisk sistlidet år beräknas till: 1,800 cwt från Norge<br />
via England, betingande 5 å 9 doll. pr cwt i små partier, 1,000 cwt från<br />
Island, 6 å 7 doll., 500 cwt från Newfoundland, 6 å 6'/2 doll., 2,400 cwt<br />
sjöskadad från d:o, 3 ! /2 & 472i 800 cwt sjöskadad från d:o, hela partiet såldt<br />
för 40 doll. Hela införseln uppgick sålunda till 6,500 cwt.<br />
Ej mindre än 47 utländska fartyg med fisk från Newfoundland <strong>och</strong> Nova<br />
Scotia ank<strong>om</strong>mo hit för order <strong>och</strong> fortsatte öster ut. Från Island k<strong>om</strong> 1 fartyg<br />
med fisk för order <strong>och</strong> fortsatte likaledes till Medelhafvet. Färsk fisk infördes<br />
från närbelägna spanska hamnar med 110 små båtar <strong>och</strong> fann god afsättning.<br />
Införseln af salt fisk var år 1884 dubbelt så stor s<strong>om</strong> året derförut, beroende<br />
uteslutande på den stora qvantitet sjöskadad fisk s<strong>om</strong> infördes <strong>och</strong> såldes<br />
till låga pris.<br />
B. Culatto.
Nantes den 20 januari 1885.<br />
3<br />
(Årsberättelse för 18S4.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
209 <strong>om</strong> 63,121 tons, deraf 25 svenska <strong>om</strong> 13,739 tons <strong>och</strong> 184 norska <strong>om</strong><br />
49,382; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 14 <strong>om</strong> 3,521 tons, deraf<br />
3 svenska <strong>om</strong> 848 tons <strong>och</strong> 11 norska <strong>om</strong> 2,673 tons.<br />
Med svenska <strong>och</strong> norska fartyg infördes till samtliga hamnar i distriktet<br />
<strong>om</strong>kring 8,600 Pet.-Stand. svenska trävaror, 8,235 norska d:o, 4,600 finska<br />
d:o, 1,660 nordamerikanska d:o <strong>och</strong> 1,320 amerikansk pitchpine. Från Sverige<br />
infördes dessut<strong>om</strong> med andra nationers fartyg, mest stora engelska lastångare,<br />
antagligen 4,000 ä 5,000 Pet.-Stand.<br />
Med en svensk ångare infördes från Göteborg 228 tons trämassa till två<br />
nyligen öppnade pappersfabriker, den ena i Chantenay, den andra i Clisson.<br />
I Nantes noteras följande priser å svensk vara:<br />
Af prima <strong>och</strong> sekunda införskrifves föga eller intet.<br />
74X8 tums furubräder, l:a, fr. 0.42: 2:a, fr. 0.38; 3:a, fr. 0.32; 4:a, fr.<br />
0.28; andra dimensioner i proportion.<br />
!8 /30 mm.X 10 å 12'/s cm. hyflade <strong>och</strong> arbetade furu-splanchettes» fr. 1.8S pr qv.-m.<br />
Till Loirefloden infördes <strong>om</strong>kring 3,689 tons svenskt jern <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring<br />
1,000 tons till vice-konsulaten. Prisen för oförtullad vara äro i Nantes: valsadt
4<br />
Lancashirejern, l:a, fr. 21.50 pr 100 kg, hamradt d:o fr. 22.50, »vergettes»<br />
fr. 26.50.<br />
Ingen utförsel egde rum från distriktet till Sverige under förlidet år.<br />
Det stora antal utländska lastångare, s<strong>om</strong> deltagit i trälastfarten, har<br />
tryckt ned frakterna ända till 50 fr. pr Pet.-Stand. från Norrbotten till S:t<br />
Nazaire.<br />
Saltskörden i Le Croisic har gifvit ett godt utbyte, utan att likväl någon<br />
export egt rum till norden.<br />
Sardinfisket på kusten af Bretagne har varit sämre än någonsin, <strong>och</strong> har<br />
till följd deraf priset på norsk »rogn» fallit betydligt.<br />
Ingen rymning från svenskt fartyg in<strong>om</strong> distriktet har k<strong>om</strong>mit till konsulatets<br />
känned<strong>om</strong>.<br />
Helsotillståndet är godt i hela distriktet.<br />
A. Backman.<br />
Paris (Beskickningen) den 22 januari 1885.<br />
Åberopande eders excellens skrifvelse den 28 maj sistlidet år <strong>och</strong> föregående<br />
skriftvexling rörande den ifrågasatta förändringen af det för Algeriet<br />
hittills gällande tullsystem, enligt hvilket lägre tullafgifter erlagts i Algeriet,<br />
får jag äran anmäla att franska regeringen gen<strong>om</strong> lag af den 29 sistlidne december<br />
förklarat, att från <strong>och</strong> med innevarande år utländsk införsel till Algeriet<br />
skall erlägga samma tullafgifter s<strong>om</strong> i Frankrike, med undantag endast för vissa<br />
kolonialvaror <strong>och</strong> införsel från angränsande länder i Afrika, samt att den vid<br />
<strong>handel</strong>straktaten med Frankrike fogade tariffen således för närvarande äfven<br />
tillämpas i Algeriet.<br />
I sammanhang härmed har franska regeringen gen<strong>om</strong> särskild förordning<br />
af den 26 december, med upphäfvande i öfrigt af den hittills gällande tariffen,<br />
förklarat, att till <strong>och</strong> med den 31 december 1889 Octroi de Mer i Algeriet<br />
endast skall erläggas för vissa kolonialvaror <strong>och</strong> följande artiklar:<br />
Denna octroi uppbäres äfven vid införsel från Frankrike, <strong>och</strong> i händelse<br />
af tillverkning i Algeriet skall en deremot svarande afgift erläggas.<br />
S:t Petersburg (Beskickningen) den 8 januari 1885.<br />
C. Lewenhaupt.<br />
Forslag er nu af Finans-Ministeriet indlevnet til Rigsconseillen <strong>om</strong> Forhöielse<br />
af Tolden paa Silke, Olie, Viner og Sila, og siges det at Afgjörelse i<br />
disse Dage forestaaer.
5<br />
Den sidstnasvnte for Norges Handel med Rusland dog endnu ganske vigtige<br />
Vare er for Öieblikket belagt med en Told af 15 Kopek i Guld pr Pud<br />
brutto, og vil den nu paatsenkte Forhöielse end yderligere vanskeliggjöre Afsaetningen<br />
her i Landet af Silden, s<strong>om</strong> i Billighed ikke kan concurrere med<br />
den Astrakanske og s<strong>om</strong> i Godhed staaer långt under saavel den Holländske<br />
s<strong>om</strong> den Skotske.<br />
Der klages jevnlig över att den norske almindelige Sild er for staerkt<br />
saltet, — og vist er det, at dens Preparering läder mcget at önske. Hvad<br />
den norske Delikatesse Sild i Kagger (ikke i Blikaesker) betrseffer, er dette —<br />
det vsere paa Grund af Sildens Beskaffenhed eller s<strong>om</strong> Fölge af en daaelig<br />
Behandling — en saa lidet god Vare, at den hverken kan eller fortiener at<br />
k<strong>om</strong>me i Sammenligning med den Delikatesse Sild, s<strong>om</strong> fra Holland eller Skotland<br />
bringes paa Markedet.<br />
Fr. Due.<br />
S:t Petersburg (Beskickningen) den 10 januari 1885.<br />
I öfverenstämmelse med mitt i dag till eders excellens afsända telegram<br />
har jag äran meddela, att i senaste riksråd antogs finansministerns förslag <strong>om</strong><br />
förhöjning af åtskilliga tullsatser, deribland för sill från 15 till 22 kopek i<br />
guld pr pud, brutto. Beslutet k<strong>om</strong>mer in<strong>om</strong> loppet af 8 eller högst 14 dagar<br />
att underställas kejsarens sanktion <strong>och</strong> pr<strong>om</strong>ulgeras derefter, sannolikt med gällande<br />
kraft från pr<strong>om</strong>ulgationsdagen.<br />
Jag tillåter mig härmed att påpeka de höjningar i tariffen, s<strong>om</strong> silltullen<br />
under senaste år varit underkastad.<br />
Till slutet af december 1876 var tullen för vräkt <strong>och</strong> packad tunna 1<br />
rubel i papper, från 1 januari 1877 1 rubel i guld eller cirka l'/2 rubel i<br />
papper, från 1 januari 1881 1.10. rubel i guld eller 1.65 rubel i papper, från<br />
1 januari 1882 15 kopek i guld pr pud eller för en tunna beräknad till 9'/2<br />
pud 2.15 rubel i papper, allt pr vräkt <strong>och</strong> packad tunna. Den 27 augusti<br />
(8 september) 1883 påbjöd tulldepartementet att tullen, 15 kopek guld pr pud,<br />
skulle erläggas pr lossad ovräkt tunna, hvilket, när man tager i betraktande<br />
det salt <strong>och</strong> den lake samt de t<strong>om</strong>ma tunnor, s<strong>om</strong> försvinna vid vräkningen<br />
<strong>och</strong> packningen, de facto innebär en tullförhöjning af 25 %.<br />
Således har tullen på sillen från 1877 till dato stigit från 1 rubel pr<br />
tunna till 2.15 rubel + (25 %) 0.54 rubel, summa 2.69 rubel pr tunna.<br />
Enligt de upplysningar jag har inhemtat äro de pris den norska sillen i<br />
Ryssland betingat redan nu så låga, att utskeppningarna under år 1884 merendels<br />
förorsakat afsändarne förlust.<br />
När till de nuvarande prisen skall läggas den förhöjda tullsatsen, synes<br />
det mer än troligt, att det blifver <strong>om</strong>öjligt för den norska varan att konkurrera<br />
med den astrakanska <strong>och</strong> arehangelska sillen, s<strong>om</strong> naturligtvis är icke obetydligt<br />
billigare <strong>och</strong> s<strong>om</strong> under de senaste åren, på grund af underlättade k<strong>om</strong>munikationer<br />
<strong>och</strong> icke mindre i följd af den större <strong>om</strong>sorg, hvarmed den nu<br />
inlägges <strong>och</strong> saltas, har blifvit en allmän <strong>och</strong> eftersökt <strong>handel</strong>svara för landets<br />
inre behof.<br />
Det har numera blifvit ett bruk i finansdepartementet att hemlighålla<br />
ifrågasatta förhöjningar i tariffen, dels på det att köpmännen icke, gen<strong>om</strong> att<br />
på förhand, före höjningens trädande i kraft, förse sig med de varor, hvar<strong>om</strong>
6<br />
fråga är, må kunna tillfoga statskassan en indirekt förlust, dels för att undgå<br />
de många protester <strong>och</strong> reklamationer, s<strong>om</strong> från handlandenas sida skulle ink<strong>om</strong>ma<br />
till departementet, <strong>om</strong> förslagen blefve bekanta bland allmänheten <strong>och</strong><br />
kunde diskuteras i pressen.<br />
För tillfället har riksrådet blott bestämt förhöjning af tullsatserna å vin,<br />
olja, té, silke <strong>och</strong> sill, men det påstås att möjligen ännu andra tuliförhöjningar<br />
förestå, bland annat å pappersmassa.<br />
Fr. Due.<br />
London (Generalkonsulatet) den 9 januari 1885.<br />
Härmed får jag äran öfversända ur Board of Trade s statistiska tabeller<br />
för nästlidne månad hemtade uppgifter <strong>om</strong> skeppsfarten med lastade fartyg på<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland under åren 1882—1884:<br />
Uppgift öfver drägtigheten af de lastade fartyg, s<strong>om</strong> under åren 1882—<br />
1884 från utrikes orter inklarerat till hamnar in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland.<br />
De främmande fartygen fördela sig på de olika länderna sålunda:<br />
Uppgift öfver drägtigheten af de lastade fartyg, s<strong>om</strong> under åren 1882—<br />
1884 till utrikes orter utklarerat från hamnar in<strong>om</strong> Storbritannien <strong>och</strong> Irland.
De främmande fartygen fördela sig på de olika länderna sålunda:<br />
7<br />
M. Björnstjerna.<br />
Stockholm (Utrikesdepartementet) den 12 januari 1885 till t. f. generalkonsuln<br />
i London.<br />
Jag har haft äran mottaga de med eder skrifvelse den 9 i denna månad<br />
insända uppgifter angående <strong>sjöfart</strong>en med lastade fartyg på Storbritannien <strong>och</strong><br />
Irland under åren 1882—1884. Med anledning af detta synnerligen intressanta<br />
meddelande, beder jag eder gifva mig en förklaring öfver följande vid en<br />
sammanställning af sifferuppgifterna framträdande förhållande. Enligt de insända<br />
tabellerna utgjorde tyska fartyg:<br />
Ett alldeles motsatt förhållande har egt rum med norska fartyg, hvilka<br />
enligt tabellerna utgjorde:<br />
Der visar sig således att under år 1884 ungefär 30 % af de tyska fartyg<br />
s<strong>om</strong> fört last från Storbritannien <strong>och</strong> Irland icke fått någon infrakt dit, medan
8<br />
deremot af de norska fartyg s<strong>om</strong> fört last dit ungefär samma procent icke<br />
lyckats få någon utfrakt.<br />
Med anledning af dessa, särskildt med afseende dera att England är fraktmarknadens<br />
centrum, betydliga divergenser, vore jag tacksam att få mottaga<br />
några kortfattade upplysningar angående de för den norska <strong>och</strong> den tyska<br />
<strong>sjöfart</strong>en egend<strong>om</strong>liga förhållanden, hvar<strong>om</strong> ifrågavarande uppgifter lemna en<br />
antydning.<br />
För svenska fartyg synes enligt nedanstående tabell divergensen vara betydligt<br />
mindre, hvilket jag förmodar vara att tillskrifva ett proportionsvis större<br />
antal ångfartyg i regelbunden trafik.<br />
London (Generalkonsulatet) den 29 januari 1885.<br />
H<strong>och</strong>schild.<br />
Med anledning af den i eders excellens' skrifvelse af den 12 innevarande<br />
månad mig gifna anmodan att ink<strong>om</strong>ma med några kortfattade upplysningar<br />
angående vissa för den norska <strong>och</strong> den tyska <strong>sjöfart</strong>en på Storbritannien egend<strong>om</strong>liga<br />
förhållanden, s<strong>om</strong> finnas antydda i senast utgifna engelska <strong>sjöfart</strong>sstatistik,<br />
får jag, med öfverlemnande af ett exemplar af ifrågavarande »Accounts<br />
relating to trade and navigation», hvarest å sid. 100 återfinnas de af mig förut<br />
uppgifna siffror, äran anföra följande:<br />
Den norska <strong>handel</strong>sflottan, s<strong>om</strong> fortfarande till större delen är bestående<br />
af seglande fartyg, har till följd af de årligen sjunkande frakterna, s<strong>om</strong> betingas<br />
af ångare, numera fått <strong>om</strong> icke sitt väsentligaste, så dock ett synnerligen betydande<br />
verksamhetsfält anvisadt i transporten af trävaror, i hvilken trade de<br />
ännu kunna med fördel konkurrera med ångarne. Vid en blick på statistiken<br />
öfver norska skeppsfarten på Storbritannien finner man ock att de länder, s<strong>om</strong><br />
i mera framstående grad användt norska fartyg till transport af sina varor till<br />
Storbritannien äro förut<strong>om</strong> Förenta staterna, för hvilket land, med dess ut<strong>om</strong>ordentligt<br />
stora export, säregna förhållanden torde vara gällande, just de förnämsta<br />
träexporterande länderna Kyssland (Finland), Sverige <strong>och</strong> Norge samt<br />
Canada.<br />
Under den tid af året trävaruskeppningen från dessa länder pågår, erhålla<br />
de norska seglande fartygen lätteligen i denna trade utfrakter till Storbritannien,<br />
<strong>och</strong> finna de vid ank<strong>om</strong>sten hit med sin fördel förenligt att, utan att<br />
afvakta erhållande af annan last, för hvars bek<strong>om</strong>mande deras mindre lämpliga<br />
beskaffenhet äfven ofta lägger hinder i vägen, i barlast återvända till utgångshamnen<br />
för att der intaga ny last på Storbritannien <strong>och</strong> sålunda under seglationstiden<br />
medhinna så många resor s<strong>om</strong> möjligt till England. Hvad s<strong>om</strong> här nämnts<br />
i afseende å transporten af trävaror har äfven sin tillämplighet i fråga <strong>om</strong><br />
transporten af is från Norge till England, i hvilken trade ett ganska betydande<br />
antal segelfartyg finner sysselsättning.
9<br />
Den äfven för seglande fartyg lämpliga <strong>och</strong> från England lätt till buds<br />
stående returlasten stenkol, hvilken ock nästan ständigt af andra fartyg sökes<br />
när bättre frakt ej finnes att tillgå, kan af de ifrågavarande norska fartygen<br />
sällan anlitas, då tillfälle till stenkolens fördelaktiga placerande å destinationsorten<br />
ej så lätt erbjuder sig i dessa nordliga trakter.<br />
Under år 1884 ank<strong>om</strong>mo till Storbritannien ifrån nedanstående länder<br />
lastade norska fartyg med följande tontal:<br />
under det att till samma länder ifrån Storbritannien afgingo lastade norska<br />
fartyg af följande tontal:<br />
hvadan alltså från dessa länder afgått till Storbritannien lastade norska fartyg<br />
<strong>om</strong> cirka 700,000 tons större tontal än det hvartill de till dessa länder från<br />
Storbritannien k<strong>om</strong>mande fartygen uppgå.<br />
Lägges härtill det öfverskjutande tontalet af de i last från Förenta staterna<br />
ank<strong>om</strong>na norska fartygen, stiger ofvannämnda siffra af 700,000 tons med<br />
ytterligare cirka 140,000.<br />
Ett motsatt förhållande eger deremot rum med Norges skeppsfart emellan<br />
Storbritannien <strong>och</strong> åtskilliga andra länder, sås<strong>om</strong> Danmark, Tyskland, Italien,<br />
Brasilien samt en del icke närmare angifna britiska besittningar <strong>och</strong> aflägsnare<br />
trakter. I denna trade understiger de till Storbritannien ank<strong>om</strong>mande fartygens<br />
tontal de afgåendes med ett sammanlagdt belopp af cirka 300,000 tons.<br />
Hvad åter den tyska <strong>sjöfart</strong>en angår, vill den tyske generalkonsuln, med<br />
hvilken jag här<strong>om</strong> samtalat, söka anledningen till det anmärkta förhållandet deri<br />
att i den tyska <strong>handel</strong>sflotian ångfartygen intaga en synnerligen framstående<br />
plats, samt att då ett sådant fartyg svårligen kan uppläggas, då dess underhåll<br />
äfven i overksamt tillstånd kräfver betydliga utgifter, måste alla medel tillgripas<br />
för att ständigt hålla dem i verksamhet. Följden häraf är att så snart<br />
en tysk ångbåt vid ank<strong>om</strong>sten till någon af de tyska nordsjöhamnarna ej genast<br />
finner passande befraktning, afgår den i barlast till England för att der intaga<br />
kolladdning, hvarmed den sedermera afgår till Tyskland eller andra orter der<br />
denna vara blifver lätt placerad. Sålunda finner man att under nästlidet år till<br />
Storbritannien från Tyskland ank<strong>om</strong>mit lastade tyska fartyg <strong>om</strong> 665,000 tons<br />
under det att de från Storbritannien till Tyskland afgående fartygens tontal<br />
stiger till cirka 1,019,000 tons.<br />
En icke oväsentlig faktor i den stora rol s<strong>om</strong> tyska fartyg spela i<br />
exporten från England torde äfven vara att söka i det ansenliga antal af betydande<br />
tyska <strong>handel</strong>shus, s<strong>om</strong> i Storbritannien finnas etablerade <strong>och</strong> s<strong>om</strong> med<br />
den för dem utmärkande patriotism äfven företrädesvis anlita tyska fartyg vid<br />
export af sina varor.<br />
M. Björnstjerna.
10<br />
Hamilton (Bermudas-öarna) den 2 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1834.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte under år 1884 distriktet. Af norska fartyg<br />
besökte 6 <strong>om</strong> 2,201 tons distriktet. Ön börjar mer <strong>och</strong> mer blifva en uppehållsort<br />
<strong>om</strong> vintrarne för amerikanare <strong>och</strong> kanadensare. Ett här förut varande<br />
hotell har utvidgats <strong>och</strong> ett nytt stort hotell inrättats.<br />
Bordeaux den 24 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
J. A. Conyers.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktot år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska oeh norska fartyg utgjorde således<br />
313 <strong>om</strong> 137,470 tons, hvaraf 91 svenska <strong>om</strong> 44,491 <strong>och</strong> 222 norska <strong>om</strong><br />
92,979 tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 156 <strong>om</strong> 67,229 tons,<br />
deraf 65 svenska <strong>om</strong> 32,262 <strong>och</strong> 91 norska <strong>om</strong> 34,967 tons.<br />
Distriktet besöktes år<br />
Hufvudstationen besöktes af 57 ångfartyg <strong>om</strong> 29,623 tons <strong>och</strong> 24 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> 10,853 tons.
11<br />
Hela fraktförtjensten för svenska fartyg in<strong>om</strong> distriktet uppgick till:<br />
Frakterna voro i det hela taget lägre än någonsin förut; träfrakterna från<br />
Nedre Botten varierade mellan frs 53 <strong>och</strong> frs 60 pr standard.<br />
Hela trävaruimporten till Bordeaux uppgick år 1884 till 48,260 Pet.-stand.,<br />
mot 58,180 år 1883 <strong>och</strong> 65,000 år 1882; oaktadt denna minskning i importen,<br />
antagas 25- å 30,000 stånd, nu ligga i magasin här, hvilket är en ovanligt<br />
stor behållning. Af ofvan angifna qvantum ank<strong>om</strong>mo år 1884 17,700 stånd.<br />
från Sverige <strong>och</strong> 6,730 stånd, från Norge, mot år 1883 19,650 stånd, från<br />
Sverige oeh 5,520 stånd, från Norge. Priset på 3 X 9 tums plankor kan<br />
anses i medeltal hafva varit frs 200. å 225 för 2:a, frs 140 ä 160 för 3:a<br />
<strong>och</strong> 125- å 135 för 4:a, cif. Bordeaux.<br />
Af jern hitfördes under år 1884 mod svenska oeh norska fartyg 2,514,430<br />
kg. till hufvudstationen <strong>och</strong> 254,000 kg. till vicekonsulsstationerna mot resp.<br />
1,672,000 kg. <strong>och</strong> 135,156 år 1883. Dessut<strong>om</strong> lära några smärre partier<br />
hitk<strong>om</strong>mit med främmande fartyg.<br />
Af trämassa importerades från Sverige 317,000 mot 311,000 kg. år 1883.<br />
Från Norge var importen af denna artikel 1,777,000 kg. år 1884 <strong>och</strong> 1.445.000<br />
år 1883.<br />
Vinskörden år 1884 var ännu mindre än 1883 års till qvantiteten; men<br />
qvaliteten var, åtminstone i Gironde-departementet, betydligt bättre. I hela<br />
Frankrike var 1884 års skörd endast 34,780,726 hektoliter mot 36,000,000<br />
år 1883. I Gironde-departementet skördades 1,338,183 hektoliter år 1884.<br />
mot 1,867,559 år 1883. <strong>och</strong> i Charente-Inférieure 1,144,819 hektoliter år<br />
1884, mot 1,463,884 år 1883. De senaste tio årens skördar i hela Frankrike<br />
voro i medeltal <strong>om</strong>kring 44,000,000 hektoliter; år 1875 var skörden 83,836,000<br />
hektoliter, deraf 5,230,000 i Gironde.<br />
S:t Petersburg (Beskickningen) den 8 januari 1885.<br />
N. Sandblad.<br />
Et SEerdeles vigtigt Skridt til Fdviklingen af Ruslands indre produktive<br />
Kraft er i disse Dage taget ved Afgjörelsen af det Sibiriske Jernbane-Spörgsmaal.<br />
Helt siden de seneste Aar af Keiser Alexanders Regjeringstid har dette<br />
Anliggende staaet paa Dagsordenen, og er det egentlig kun det for vedk<strong>om</strong>mende<br />
Landsegne overordentlig vigtige Spörgsmaal <strong>om</strong> Valget af Banens Retning,<br />
s<strong>om</strong> i saa länge Tider har förhålet Afgjörelsen. Naar man betsenker de uhyre<br />
Kapitaler, s<strong>om</strong> ligge i Ural-Bjergverken og i det hele taget i de milevidde<br />
Eiend<strong>om</strong>me, s<strong>om</strong> befinde sig i de Egne, hvorigjennem Banen skal gaae, kan<br />
man begribe, med hvilken Ihaerdighed <strong>och</strong> med hvilke Intriger der fra forskjellige<br />
Leder har arbeidets paa at faae Limen bestemt efter Vedk<strong>om</strong>mendes<br />
Interesser. Den af Ministerk<strong>om</strong>itén fattede Beslutning gaaer ud paa at Banen<br />
skal bygges fra Samara över Ufa og Slatousk samt at Forarbeider tillige skulle<br />
ivserksaättes for en projekteret Linie Slatousk—Jekaterineburg.
12<br />
En af de vigtigste Fölger af dette Jernbanesystem vil vsere at Moskau<br />
k<strong>om</strong>mer at ophöre at staae s<strong>om</strong> industrielt Gravitationscentrum for Sibirien, og<br />
at dette i Grunden saa frugtbare Lands Produkter — hvad Faeavl og Agerdyrkning<br />
betrteffer — i en snar Premtid höist sandsynlig ville tage Veien vistnok<br />
paa Volgan, dog ikke mere opover men nedover, fra Samara til Don. Udförselen<br />
vil k<strong>om</strong>me til at skee fra det sorte Havs Havne, istedetfor s<strong>om</strong> hidtil fra de<br />
Baltiske Provinsers Söstaeder Kiga, Reval, Libau og Windau.<br />
Madrid (Beskickningen) den 8 januari 1885.<br />
Fr. Due.<br />
I sidstafvigte December Maaned udk<strong>om</strong> en statistisk Oversigt över Spaniens<br />
udenrigske Handel i 1883, der er udarbejdet i Generaltolddirektionen. Af de<br />
i samme indeholdte Opgaver vil i det Fölgende blive givet et kort Sammendrag,<br />
der er egnet dels til at give et flygtigt Overblik över den spanske Handel i sin<br />
Almindelighed, dels til at vise Omssetningsforholdene for de Varer, s<strong>om</strong> fra de<br />
Forenede Riger udföres hertil, eller <strong>om</strong> hvis Udförsel der rimeligvis vilde kunne<br />
rejses Spörgsmaal.<br />
Vcerdien af den samlede Import til Spanien udgjorde i 1883: 893,000,000<br />
pes., og Vmrdien af Exporten: 719,000,000 pes.<br />
Betraeffende de for den spanske Handel vigtigste europseiske Stater stille<br />
Forholdstallene sig saaledes:<br />
Importvaerdien överskred i 1883 samme Vaerdi for det nsermest fölgende<br />
Aar med fölgende Belöb:<br />
medens der i Importen fra Norge indtraadte en Formindskelse til et Belöb af<br />
1,216,000 pes.
13<br />
Porögelsen for Sveriges Vedk<strong>om</strong>mende hidrörer fra foröget Import af Trsevarer,<br />
i hvilken Henseende ogsaa Rusland havde en Forögelse af 2 millioner;<br />
derimod hidrörer Formindskelsen for Norges Vedk<strong>om</strong>mende hovedsagelig fra<br />
forringet Import af samme Vare, medens den kun for en mindre Del har sin<br />
Grund i ringere Fiskimport.<br />
Med Hensyn till Fiskevarer, Traevarer, Jernvarer og Maskiner, altsaa de<br />
Artikler, s<strong>om</strong> have mest Betydning for Sverige <strong>och</strong> Norge, vil nedenstaaende<br />
TJddrag godtgjöre, hvorledes de internationale Konkurrenceforholdo stille sig:<br />
a) Törret og saltet Fisk:<br />
Indfört fra:<br />
b) Trsevarer:<br />
c) Jernvarer <strong>och</strong> Maskiner:<br />
Fra Tydskland indfdrtes i samme Aar Spiritus til en Vserdi af 37 Millioner.<br />
Det bor her fremhsevea, at uagtet England ikke har Traktat med Spanien<br />
og saaledes betaler höjere Told af sine Varer end noget af de andre Lande,<br />
har dog Exporten af dets Varer hertil vaaret i stserkere Tilvaext end for noget<br />
andet Lands Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
A. Grip.
Genua den 6 januari 1885.<br />
14<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktet år 1884 framgår af<br />
följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
59 <strong>om</strong> 30,973 tons, deraf 11 svenska <strong>om</strong> 5,693 <strong>och</strong> 48 norska <strong>om</strong> 25,280<br />
tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 8 <strong>om</strong> 3,757 tons, deraf 2<br />
svenska <strong>om</strong> 821 <strong>och</strong> 6 norska <strong>om</strong> 2,936 tons.<br />
Hufvudstationen besöktes af 9 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,275 tons samt af 40<br />
norska <strong>om</strong> 18,583 tons, Savona af 2 svenska <strong>om</strong> 418 tons samt af 8 norska<br />
<strong>om</strong> 6,697 tons.<br />
Bruttobeloppet af inseglade ingående frakter utgjorde 83,800 lire för<br />
svenska <strong>och</strong> 608,050 lire för norska fartyg. Utgående frakter uppgingo till<br />
6,750 lire för svenska <strong>och</strong> 45,500 lire för norska fartyg.<br />
Från Sverige infördes: 430 1/2 std plankor, 1,270 tunnor tjära samt 891<br />
tons stångjern, smältstycken <strong>och</strong> tackjcrn. Dessut<strong>om</strong> infördes med ångare via<br />
England <strong>och</strong> Hamburg diverse partier stångjern, smältstycken <strong>och</strong> tackjern, tillsammans<br />
<strong>om</strong>kring 800 ä 900 tons. Från Finland infördes <strong>om</strong>kring 1,500<br />
tunnor tjära.<br />
Trävaruprisen stälde sig mycket dåligt förra året, för 3X9 tums furuplankor<br />
noterades 230 å 240 francs pr std. c. i. f. <strong>och</strong> för granplankor 200<br />
k 210 fr. Den alltjemt tilltagande förbrukningen af nordamerikanskt virke gör<br />
att våra trävaror numera intaga endast en underordnad plats. Införseln från<br />
Nordamerika uppgick till det betydliga beloppet af 33,000 stéres. Mina bemödanden<br />
att skaffa en marknad för östersjövirke hafva tyvärr icke krönts med<br />
det önskade resultatet, hvilket beror på att man kan för nästan samma pris<br />
erhålla pitchpine i lämpligare dimensioner samt af bättre <strong>och</strong> varaktigare beskaffenhet.<br />
Sås<strong>om</strong> visade sig vid den senaste utställningen i Turin, användes<br />
pitchpine allmänt för alla vigtigare arbeten; här i trakten användas svenska<br />
furubräder ännu för tillverkning af dörrar <strong>och</strong> fönster, men i det inre af landet<br />
föredrager man pitchpine äfven för sådana föremål. Om icke prisen modereras<br />
i Sverige eller frakterna ytterligare sänkas, befarar jag att konsumtionen<br />
af furubräder k<strong>om</strong>mer att alldeles upphöra i dessa trakter.<br />
Deremot hyser jag god förhoppning <strong>om</strong> en ökad konsumtion af svenskt<br />
jern, ehuru prisen jemväl för denna vara hållas väl högt i jemförelse med de<br />
pris s<strong>om</strong> noteras för engelskt, belgiskt <strong>och</strong> tyskt jern. Det finnes nemligen<br />
alltid vissa ändamål, för hvilka svenskt jern icke synes kunna undvaras.
15<br />
Från Norge infördes: 1,735,525 kg. torrfisk, 242,000 kg. klippfisk, 290<br />
tunnor fiskolja <strong>och</strong> 130 tunnor rökt sill. Dessut<strong>om</strong> infördes med ångare via<br />
Hamburg <strong>och</strong> England samt landvägen 714,500 kg. torrfisk <strong>och</strong> 980 tunnor<br />
fiskolja.<br />
Fisket i Norge var lyckligtvis bättre år 1884 än året derförut; prisen,<br />
s<strong>om</strong> vid slutet af 1883 voro uppe i 120 å 115 lire, föllo under loppet af<br />
1884 snart till 70 å 65 lire pr 100 kg, oförtullad prima stockfisk. Oaktadt<br />
de sanitära förhållandena blef konsumtionen ganska liflig på hösten; till en början<br />
var befolkningen rädd att äta fisk af fruktan för koleran, men snart lugnade<br />
sig dessa farhågor <strong>och</strong> förbrukningen blef sedan just under koleratiden<br />
större än någonsin. Då importen icke var öfverdrifvet stor, steg priset från 65<br />
lire till 80 å 85 lire; för sämre sorter noteras 60 å 70 lire. Lagret på platsen<br />
är för närvarande obetydligt, men <strong>om</strong>kring 25,000 vog lära vara att bitförvänta.<br />
För norsk klippfisk är detta distrikt, sås<strong>om</strong> bekant, icke af någon betydenhet,<br />
enär här företrädesvis konsumeras Labrador- <strong>och</strong> fransk klippfisk. Labradorfisket<br />
var mindre gifvande förra året än vanligt, hvilket äfven framgår af<br />
importen, s<strong>om</strong> ej uppgick till mer än 48,075 metr. quint., under det att den<br />
vanligen brukar uppgå till 60,000. Af fransk klippfisk har tillförseln deremot<br />
varit större än vanligt; fransmännen sträfva efter att allt mera förbättra varans<br />
qvalitet <strong>och</strong> att nedbringa prisen, för att på sådant sätt uttränga den engelska<br />
varan. För norsk klippfisk noteras priset <strong>om</strong>kring 70 lire, för fransk 57, för<br />
engelsk (Labrador-) 55 med 3 % diskont, för isländsk 53, allt pr 100 kg.<br />
Skörden har utfallit mycket illa, isynnerhet gäller detta vinskörden, s<strong>om</strong><br />
i vissa trakter icke ens varit tillräcklig för det lokala behofvet; en stor införsel<br />
af vin har i följd deraf egt rum dels från södra Italien <strong>och</strong> dels från<br />
Grekland, <strong>och</strong> hafva våra ångare haft sysselsättning i denna fraktfart på fördelaktiga<br />
vilkor.<br />
Helsotillståndet var godt ända till 22 å 24 september, då koleran uppträdde;<br />
redan i medlet af oktober började emellertid farsoten att aftaga. I<br />
Genua inträffade under denna tid 560 kolerafall, deraf 400 med dödlig utgång.<br />
Livorno den 24 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Mowinckel.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktet år 1884 framgår af<br />
följande:
16<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
29 <strong>om</strong> 18,938 tons, deraf 17 svenska <strong>om</strong> 10,603 <strong>och</strong> 12 norska <strong>om</strong> 8,335<br />
tons; sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 16 <strong>om</strong> 10,603<br />
tons, deraf 12 svenska <strong>om</strong> 8,212 <strong>och</strong> 4 norska <strong>om</strong> 2,391 tons.<br />
Ångfartygsfarten har mycket tilltagit på senare tiden, ångfartygen anlöpa<br />
i allmänhet flera medelhafshamnar <strong>och</strong> intaga varor till Östersjön, segelfartygen<br />
afgå vanligen härifrån i barlast till salthamnarna.<br />
Af trävaror infördes hit år 1884 fyra laster, afsättningen af plankor var<br />
icke liflig <strong>och</strong> behållningen är ännu stor. Detaljprisen för sågade furuplankor<br />
vexla mellan 70 <strong>och</strong> 75 lire, för huggna dito mellan 62 <strong>och</strong> 67 lire, allt pr<br />
tolft 3X9 tums 14 fots. För bjelkar betaltes 65 å 70 lire pr kubikmeter.<br />
Af jernvägsskenor infördes flera laster till distriktet från Sverige.<br />
Deremot egde icke någon införsel rum af tjära <strong>och</strong> beck från Sverige,<br />
men väl från Archangel; för tjära betaltes 38 a 40 lire pr tunna <strong>och</strong> för<br />
beck 24 ä 24 1 /, lire pr 100 kg.<br />
Från Norge infördes två laster stockfisk <strong>om</strong> 9,500 voger eller <strong>om</strong>kring<br />
160,000 kg.; med ångbåt via Hamburg <strong>och</strong> Hull <strong>och</strong> från grannhamnarna infördes<br />
<strong>om</strong>kring 110,000 kg. Vid försäljning i detalj betaltes för förtullad vara<br />
75 å 90 lire pr 100 kg., men vid kolerans utbrott upphörde konsumtionen<br />
så väl af stockfisk s<strong>om</strong> af andra fisksorter.<br />
Norsk klippjisk finner icke någon afsättning i de toskanska provinserna.<br />
Af vårsill hitfordes 250 tunnor, s<strong>om</strong> såldes till 31 1 /,, å 32 lire tunnan.<br />
Helsotillståndet i distriktet Sr tillfredsställande.<br />
Kurserna äro denna dag: Paris k vista, 100.50 lire pr 100 francs; London<br />
3 månader, 25.15 lire pr £; Hamburg 3 månader, 123 lire pr 100<br />
riksmark.<br />
Harald Stub.<br />
Neapel den 24 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktet år 1884 inhemtas af<br />
följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
23 <strong>om</strong> 10,353 tons, deraf 8 svenska <strong>om</strong> 5,136 <strong>och</strong> 15 norska <strong>om</strong> 5,217 tons;<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjorde 16 <strong>om</strong> 9,018 tons, deraf 6 svenska<br />
<strong>om</strong> 3,840 <strong>och</strong> 10 norska <strong>om</strong> 5,178 tons.<br />
De Forenede Rigers Skibsfart paa Districtet har i 1884 vscret mindre<br />
end sasdvanlig, og heri er den i naevnte Aar herskende Cholera-Epideniie Skyld,
17<br />
der ialfald for Neapel Bys og nasrmeste Omegns Vedkonimende lige ind til og<br />
ined Salerno paralyserede al Handel og Skibsfart for et Tidsrum af tre Maaneder.<br />
Ingen af Vice-Consulstationerne have vasret angrebne af Cholera.<br />
Fra Norge indförtes til Districtet: er. 32,000 Vog Törfisk og er. 23,900<br />
Vog Klipfisk. Af Törfisken k<strong>om</strong> 2,500 Vog i Baller indirecte pr Damper<br />
över Hamburg og London. Dette er mindre end de foregaaende Aar, med<br />
Undtagelse af 1883, da Tilförselen var meget ubetydelig paa Grund af de<br />
enorme Priser man holdt i Norge og s<strong>om</strong> umuliggjorde nassten enliver Forretning.<br />
Ogsaa i 1884 have Priserne paa Klipfisk og Törfisk vasret höie, men<br />
Importen af disse Artikler vilde upaatvivlelig have vasret större ders<strong>om</strong> ikke<br />
Cholera havde ödelagt 3 ä 4 Maaneder af den bedste Cousumtionstid.<br />
Detailpriserne for norsk Klipfisk have vasret i Saisonen Lire ital. 82 pr<br />
100 Kilos og for Törfisk eller Rundfisk 98 Lire. Rundfiskens Qvalitet har<br />
vasret udmasrket, ogsaa den af hervasrende Huse ved C<strong>om</strong>missionair i Norge<br />
kjöbte Klipfisk har vasret god, medeus et Par Ladninger afsendte for de<br />
norske Huses egen Regning have ladet meget tilbage at önske. Den norske<br />
Klipfisk höides i Regelen meget höit, af newfoundlandsk staaer kun Gaspe<br />
höiere, og der er ingen Tvivl <strong>om</strong> at naar Prisen paa den norske Klipfisk er<br />
moderat, vil Consumen deraf her voxe betydeligt. Neapel er et Marked s<strong>om</strong><br />
ikke vil betale höie Priser for Klip- og Törfisk, da undvasres hellere disse<br />
Nasringsmidler.<br />
Fra Sverige er der i 1884 intet svenskt Skib k<strong>om</strong>met med Traslast,<br />
derimod er der i to norske Skibe indfört Traelast, et fra Sverige <strong>och</strong> et fra<br />
Norge; den svenske lossedes i Marinens Arsenal, den norske var til et hervasrende<br />
Handelshus. Hvad der hindrer Importen af Traslast fra Sverige og<br />
Norge er den länge Alstand. saa <strong>om</strong> Vårens Pris paa Productionsstedet kan<br />
concurrere med Traelast fra Kärnthen, Steyermark og Oen Corsica, saa vanskeliggjör<br />
den höiere Fragt fra saa fjerntliggende Lande s<strong>om</strong> Sverige og Norge<br />
Indledning af Forretning. En anden Vanskelighed er at man her i Neapel<br />
holder paa saa store Dimensioner s<strong>om</strong> 9X11, hvilke nu ere vanskelige at skaffe.<br />
Hvad Importen af Jern fra Sverige i 1884 har vasret er umuligt at faae<br />
vide, da den udelukkende er foregaaet indirecte, og man paa Toldboden ikke<br />
veed hvorfra Våren k<strong>om</strong>mer, der veed man kun hvorfra Dampskibet k<strong>om</strong>mer.<br />
At henvende sig til Modtagerne er faafasngt; man faaer aldrig et oprigtigt Svar.<br />
I et Aar s<strong>om</strong> 1884 med en Hjemsögelse s<strong>om</strong> Cholera have naturligviis<br />
Fragterne, naar Saadanne kun ne opnaaes, vasret elendige. Til al Ulykke har<br />
Oliehösten slaaet feil, saa der er intet Haab <strong>om</strong> i k<strong>om</strong>mende Saison at de<br />
Forenede Rigers Skibe kunde finde nogen Udfragt med denne Vare. Det<br />
samme er Tilfasldet med Vän, hvoraf Hösten i Syditalien har vasret god, medeus<br />
den slog aldeles feil i Overitalien, hvorfra al Viin opkjöbes; endnu medens<br />
Druen stod paa Ranken kjöbtes den til Priser saa höie at al Viin er stegen<br />
mindst 50 %. Fölgen har vasret at Frankrige, der i flere Aar har vasret Italiens<br />
störste Kunde i Viin, aldeles har ophnrt at kjöbe: Overitalien ahsorberer<br />
Alt. Den daglige Drik Viin er her nu bleven nassten en Luxusartikel. Altsaa<br />
heller ikke i denne Artikel ville de forenede Rigers Skibe finde nogen<br />
Udfragt.<br />
Sundhedstilstanden er nu god, ingen epidemisk Sygd<strong>om</strong> hersker her.<br />
Diedrich H. Voss.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 9
Cagliari den 19 januari 1885.<br />
18<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 inhemtas af följande.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
9 <strong>om</strong> 3,482 tons, deraf 4 svenska <strong>om</strong> 1,546 <strong>och</strong> 5 norska <strong>om</strong> 1,936 tons;<br />
sammanlagda antalet med last afgångna fartyg utgjorde 29 <strong>om</strong> 9,775 tons,<br />
deraf 16 svenska <strong>om</strong> 4,965 <strong>och</strong> 13 norska <strong>om</strong> 4,810 tons.<br />
Den direkta införseln från de Förenade rikena till detta konsulsdistrikt<br />
under år 1884 bestod af 420 stånd, plankor <strong>och</strong> 220 tons is; andra varor,<br />
sås<strong>om</strong> tjära, beck <strong>och</strong> fisk, infördes i obetydliga partier indirekt från Grenua.<br />
Saltutförseln var af särdeles ringa betydelse, till följd af att fartyg k<strong>om</strong>mande<br />
från medelhafshamnar voro underkastade 21 dagars karantän i Porto<br />
S:t Stefano i Toscana, men också till följd af en stegring i saltpriset (från 12<br />
till 15 lire pr metrisk ton), s<strong>om</strong> nödgade saltreqvirenter att vända sig till andra<br />
saltplatser för fyllande af behofven.<br />
Saltskörden har till följd af ymnigt regn under skördetiden gifvit ett<br />
mindre resultat. Den uppskattas till 100,089 tons.<br />
Utförseln af salt egde rum under rysk flagg 16,421 tons, svensk 7,003,<br />
norsk 6,213, italiensk 10,505, österrikisk 15,140, engelsk 3,195, fransysk<br />
11,649, dansk 281, tysk 840; tillsammans 71,247 tons.<br />
Utskeppningen af mineralier var af ringa betydenhet beroende på den prissänkning<br />
denna vara undergått, äfvens<strong>om</strong> på karantänerna, hvilka hindrade<br />
arbetare från fasta landet hitk<strong>om</strong>ma för att arbeta vid grufvorna.<br />
Alla andra produkter, sås<strong>om</strong> spanmål, vin o. s. v., hafva gifvit en afkastning<br />
öfver medelmåttan.<br />
Frakterna noterades från England med kol 9 sh. 3 d. å 11 sh. pr ton,<br />
till Östersjön med salt 20 å 22 öre pr tunna.<br />
Vexelkursen noteras 25.22 å 25.39 pr pund sterling.<br />
P. Pernis.
Smyrna den 15 januari 1885.<br />
19<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Intet svenakt fartyg besökte distriktet under året; 3 norska fartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 1,386 tons ank<strong>om</strong>mo i barlast <strong>och</strong> afgingo med last till utrikes ort.<br />
Telegrafens användning i affärsförbindelserna <strong>och</strong> ängfartygens växande antal<br />
hafva i väsentlig mån förändrat sättet för affärers uppgörande. Det sätt,<br />
hvarpå affärer för närvarande uppgöras i våra förnämsta exportartiklar, är ungefär<br />
följande: två <strong>handel</strong>shus, det ena i London, det andra i Smyrna, sätta sig<br />
i förbindelse, vare sig direkt eller gen<strong>om</strong> mäklare, med producenterne, båda<br />
husen förses med numererade <strong>och</strong> inregisterade prof, med uppgift <strong>om</strong> kostnaden<br />
å lastningsorten samt <strong>om</strong> saunolika frakten, de engelske köparne bestämma sig<br />
med ledning af profven, vare sig till de utsatta prisen eller på de vilkor de<br />
sjelfve uppställa; telegrafen sättes derpå i gång <strong>och</strong>, <strong>om</strong> enighet uppnås, inköpes<br />
varan i Smyrna eller der den finnes <strong>och</strong> tillhör derefter den engelske<br />
köparen; så snart denne fått underrättelse att konnossementen expedierats, lemnar<br />
han accept på 3 månaders vexlar; dessa vexlar förfalla först sedan varan<br />
ank<strong>om</strong>mit till England, <strong>och</strong> köparnes risk är sålunda mycket riDga; vinsten<br />
delas mellan de båda husen i London <strong>och</strong> Smyrna.<br />
På ungefär liknande sätt är importören här i direkt förbindelse med fabrikanten<br />
eller exportören i utlandet. I båda dessa fall beror framgången på<br />
snabba <strong>och</strong> regelbundna k<strong>om</strong>munikationer. Segelfartygen svara ej längre mot<br />
behofvet <strong>och</strong> användas endast undantagsvis. De norska fartyg, hvilka, sås<strong>om</strong><br />
ofvan nämnts, under år 1884 besökt distriktet, voro alla tre ångfartyg.<br />
Så väl produktionen s<strong>om</strong> konsumtionen i distriktet visa en tendens att<br />
ökas, hvartill jernvägarne icke obetydligt bidraga; jernvägen Smyrna—-Aidén<br />
tränger allt längre in i landet, <strong>och</strong> staden Adana, s<strong>om</strong> är medelpunkten i ett<br />
bördigt landskap, k<strong>om</strong>mer snart i förbindelse med hafvet gen<strong>om</strong> en jernväg till<br />
Mersina.<br />
Skörden har i allmänhet varit riklig, med undantag endast för vallonée;<br />
spanmålsprisen äro låga <strong>och</strong> tillgången riklig; hvete betalas med 32 sh. pr<br />
quarter f. o. b., korn 15 å 18 sh., bönor 25 å 26 sh.; oljofrö, b<strong>om</strong>ull, opium<br />
<strong>och</strong> torkade frukter hafva varit föremål för liflig utförsel; frakterna hafva likväl<br />
varit jemförelsevis låga.<br />
Allmänna säkerheten har förbättrats, tack vare talrika stränga åtgärder,<br />
men det våldsamma sätt, hvarpå ett slut gjorts å det n<strong>om</strong>adiserande lifvet i<br />
detta distrikt, har framkallat bekymmersamma följder så väl för landet s<strong>om</strong><br />
för den befolkning hvilken sålunda tvungits att blifva bofast.<br />
De forna n<strong>om</strong>aderne decimeras af sjukd<strong>om</strong>ar, <strong>och</strong> deras boskap <strong>om</strong>k<strong>om</strong>mer<br />
äfven, hvartill k<strong>om</strong>mer att de fört med sig sniittosamma sjukd<strong>om</strong>ar både för<br />
menniskor <strong>och</strong> djur. För öfrigt är det allmänna helsotillständet oförändradt.<br />
Ch. D. van Lennep.
20<br />
Tripoli (regentskapet Tripoli) den 2 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Ingen direkt <strong>handel</strong>sförbindelse egde under året rum mellan de Förenade<br />
rikena <strong>och</strong> distriktet; ej heller besöktes distriktet af något de Förenade rikenas<br />
fartyg. Drummond Hay.<br />
Lübeck den 19 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I.<br />
Följande siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet<br />
under år 1884:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 1,452 <strong>om</strong> 244,740.8 5<br />
tons, deraf 1,279 svenska <strong>om</strong> 209,332.7 3 tons <strong>och</strong> 173 norska <strong>om</strong> 35,408.12<br />
tons; sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 558 <strong>om</strong><br />
118,885.15 tons, deraf 538 svenska <strong>om</strong> 115,533.14 <strong>och</strong> 20 norska <strong>om</strong><br />
3,352.01 tons.<br />
Till hufvudstationen Liibeck anlände med last 712 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
148,377.95 tons, men blott 26 norska <strong>om</strong> 6,516.19 tons.<br />
De halländska ångarne göra 2 till 3 resor i veckan mellan Ltlbeek <strong>och</strong><br />
Göteborg; men för öfrigt har <strong>sjöfart</strong>en mest upphört, ehuru ishinder ej ännu<br />
förefinnes i någon af distriktets hamnar.<br />
Till följd af den ovanligt milda vietern under nästlidna år egde en betydlig<br />
isimport rum både från Sverige <strong>och</strong> Norge. Detta år torde man kunna<br />
insamla tillräckligt is för att ej behöfva någon tillförsel utifrån.<br />
Fråga har blifvit väckt <strong>om</strong> att upplysa Travenoden medelst fettgas, på<br />
det att fartyg äfven nattetid <strong>och</strong> vid tjocka måtte kunna utan uppehåll från<br />
TravemUnde fortsätta resan upp till Liibeck.<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.
21<br />
Brisbane (Queensland) den 6 november 1884.<br />
(Årsberättelse för 1883.)*<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på konsulsdistriktet år 1883 framgår af följande:<br />
Frakterna hafva under de senaste båda åren varit teniligen laga in<strong>om</strong><br />
samtliga kolonierna; här, s<strong>om</strong> annorstädes, kändes märkbart det tryck hvarunder<br />
dessa intressen lida i de andra verld»delarne. Särdeles bör i så unga läDder<br />
s<strong>om</strong> dessa, huru stora <strong>och</strong> rika deras tillgångar än må vara, den mängd af<br />
ångfartyg, s<strong>om</strong> kastas i trafiken, mera tydligt framträda <strong>och</strong> känbart inverka på<br />
förhållandena. Väl äro koloniernas in- ocli utförsel redan af stor betydelse <strong>och</strong><br />
i enormt tilltagande, <strong>och</strong> i några af de sydliga kolonierna, sås<strong>om</strong> i Victoria <strong>och</strong><br />
Syd-Australien, hafva segelfartyg, till en stor del i regulier trafik blifvit hemmastadda,<br />
men ångfartygen hafva dock redan vunnit öfvertag.<br />
Australiens stapelartikel ull utgjorde i många år den hufvudsakligaste exportvaran<br />
för segelfartyg under vissa tider af året, medan under andra årstider<br />
rakt intet stod till buds. — Sedan började efter hvarandra kolonierna Syd-<br />
Australien, Victoria <strong>och</strong> Ny-Zeeland att blifva betydande gen<strong>om</strong> spanmålsutförsel,<br />
äfven detta under viss årstid <strong>och</strong> med segelfartyg. Denna fraktfart bedrifves<br />
ännu delvis i öfvervägande grad med segelfartyg, men ångfartygen konkurrera<br />
djerft <strong>om</strong> både ull- <strong>och</strong> spanmålsfraktema. I Nya Syd-Wales <strong>och</strong> i Queensland<br />
finnes ull, men icke spanmål, så att då ull ej är att få till last, tvingas<br />
en stor del af de fartyg s<strong>om</strong> anlända till dessa kolonier att söka frakter utanför<br />
lossningsorten. Följaktligen kan en fraktberättelse ej afgifvas uteslutande<br />
för denna koloni, utan nödgas beröra hela Australien. Medan vår <strong>handel</strong> ännu<br />
låg i linda, började Britisk India-bolagets ångare upptaga turer mellan London<br />
<strong>och</strong> Brisbane, anlöpande Ceylon, Java <strong>och</strong> alla våra betydligaste kusthamnar.<br />
Det är nu tal <strong>om</strong> att en del af de amerikansk-engelska linierna under den s. k.<br />
»Off-season» ämna kasta in på routen en del af sina båtar. Innan således segelfartygen<br />
här hunnit få något egentligt fotfäste, qväfves deras företag af ångan,<br />
<strong>och</strong> den export, s<strong>om</strong> anländande skepp borde under normala förhållanden kunna<br />
vänta att erhålla för hemresan, bortföres af ångarne, <strong>och</strong> icke ens alla dessa<br />
kunna fyllas hela året <strong>om</strong>. I flera af kolonierna har nu en ny industri uppstått.<br />
Förr höllos fårhjordarne endast för ullen, <strong>och</strong> derefter kokades talg af<br />
djuren, medan oxarne t. ex. i Queensland användes till talg eller fördes till<br />
* Ink<strong>om</strong> först efter afslutande af förra årgången.
22<br />
Melbourne. Nu etableras här <strong>och</strong> der stora frysningsetablissement, <strong>och</strong> frusna<br />
fårkroppar m. ni. hafva blifvit en exportvara. Hitintills tyckes Ny-Zeeland<br />
vara den enda koloni s<strong>om</strong> sänder denna artikel med segelfartyg. Emellertid<br />
förses flera af ångfartygen på de reguliera linierna med frysrum <strong>och</strong> hemföra<br />
nu till London last af slagtgods, jemte talg, hudar <strong>och</strong> metaller, så att ångarne,<br />
isynnerhet i Queensland, i alla fall medfört det goda att exporten ej endast<br />
fort mångdubblats, utan mången ny exportartikel framk<strong>om</strong>mit. — Icke heller<br />
har det varit till importens skada; dels gen<strong>om</strong> de kortare resorna, s<strong>om</strong> göra<br />
att de mot varorna utfärdade vexlarne ej framk<strong>om</strong>ma två månader innan varan,<br />
<strong>och</strong> köpmannen således beqvämare kan röra sig, dels gen<strong>om</strong> öppnandet af direkt<br />
trafik på London för de nordligare hamnarna <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> lättheten att erhålla<br />
erforderliga maskiner för bearbetande af de inåt landet liggande guldfälten eller<br />
för de på kusten påbörjade storartade sockerplantagema, har införseln i Queensland<br />
tagit sådan fart att den snart nog torde blifva förtjent af ännu större<br />
uppmärksamhet. Redan se vi på dessa få år betydliga förmögenheter samlas<br />
på företagsamme köpmäns händer, medan landet under tiden gen<strong>om</strong>gått en tillfredsställande<br />
uppbl<strong>om</strong>stringsperiod.<br />
De svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> i fjol voro här, voro af den storleken,<br />
att de mesta kunde användas i kustfart, <strong>och</strong> med få undantag erhöllo de alla,<br />
stora <strong>och</strong> små, sysselsättning.<br />
Koloniens egna naturliga tillgångar, s<strong>om</strong> ställa den i främsta ledet in<strong>om</strong><br />
Australien hvad angår riked<strong>om</strong> på metaller <strong>och</strong> fördelen af tropiskt läge <strong>och</strong> ett<br />
klimat s<strong>om</strong> kanske ingenstädes på jorden i dess helhet har sin like, göra att här<br />
finnas <strong>och</strong> framdeles k<strong>om</strong>ma att framträda exportartiklar s<strong>om</strong> icke förek<strong>om</strong>ma<br />
in<strong>om</strong> de andra kolonierna, sås<strong>om</strong> t. ex. socker, cederträ <strong>och</strong> andra träslag m. m.<br />
Sedan Torres Straits numera blifvit utprickadt <strong>och</strong> fyrskepp här <strong>och</strong> der<br />
stationerats, samt de stora postångarne utan missöde med lätthet passera derigen<strong>om</strong>,<br />
har trafiken gen<strong>om</strong> denna farled, s<strong>om</strong> förr fruktades så mycket af redare <strong>och</strong><br />
assuradörer, betydligt ökats. Äfven kustfarten har tilltagit, <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> regeringens<br />
<strong>om</strong>sorg hafva i de flesta hamnarna anordnats uppmuddringar, brobyggnader<br />
m. m., så att all utsigt finnes för framtida lönande sysselsättning för<br />
smärre fartyg i interkolonial seglation. I Brisbane finnes en utmärkt iorrä<strong>och</strong>a<br />
<strong>och</strong> flera upphalningsbäddar för fartygsreparationer, hvilka ej ställa sig så dyrt<br />
s<strong>om</strong> vanligen tros.<br />
Konsulatet har inhemtat att man i hemlandena ännu hyser den uppfattning<br />
att hamnutgifterna här i kolonien, särskildt i Brisbane, äro Dästan ruinerande.<br />
Så var förhållandet ock förr, då fartygen måste lossa ute i Moreton<br />
Bay; men nu kan hvarje fartyg, t. o. m. de stora emigrant- <strong>och</strong> postångarne<br />
<strong>om</strong> 4- å 5,000 tons, gå ända upp till staden <strong>och</strong> lossa längs kajen. All pråmhyra<br />
försvinner sålunda, ut<strong>om</strong> i ut<strong>om</strong>ordentliga fall, <strong>och</strong> på fartyget falla blott<br />
lotspengar 6 pence; för barlastade erlägges half afgift. I de hamnar der fartygen<br />
ej kunna segla in, sås<strong>om</strong> t. ex. i Brisbane, måste bogserbåt användas.<br />
Här betalas 1 sh. pr ton för lastade fartyg <strong>och</strong> 9 d. för fartyg i barlast. Nu<br />
hafva emellertid ett par konkurrenter k<strong>om</strong>mit till <strong>och</strong> jag hör att skepparne<br />
kunna pruta på priset med framgång. Andra utgifter finnas ej in<strong>om</strong> kolonien.<br />
Sådana utgifter s<strong>om</strong> finnas i hvarje annan hamn <strong>och</strong> s<strong>om</strong> här ej äro<br />
dyrare än på andra platser, sås<strong>om</strong> t. ex. barlast, vatten, besigtningsmän, tullöfvertid<br />
eller annat dylikt, berör jag icke, då man ju behöfver det <strong>och</strong> finner<br />
det öfverallt. Skeppshyrorna äro ej heller, vid jemförelse, att klaga öfver.<br />
För vanlig matros är hyran S. 4.10 å £. 5.<br />
Väl är det beklagligt med det myckna rymmandet här, <strong>och</strong> flera af våra<br />
fartyg hafva ej heller gått fria derifrån. I några fall har jag, på anmodan,
23<br />
tagit polisens hjelp i anspråk för att finna folket, men det lyckas sällan <strong>och</strong><br />
dessa utgifter kunna lika så gerna sparas.<br />
A de fartyg s<strong>om</strong> från England hitk<strong>om</strong>ina utgöres besättningen i vanligaste<br />
fall till allra största delen af svenskar <strong>och</strong> norrmän. Många af dessa rymma<br />
eller afmönstra här, <strong>och</strong> det svärmar följaktligen af dessa matroser, hvilka<br />
också derjemte, sås<strong>om</strong> egande rykte för att vara raska, dugliga <strong>och</strong> nyktra karlar,<br />
städse gifvas företräde. En stor del af kustfarten eger rum under svenska <strong>och</strong><br />
norska sjömäns befäl, sedan de här aflagt den för dem så lätta kaptensexamen.<br />
Många af officerarne på postångarne s<strong>om</strong> gå till Europa äro norrmän (färre<br />
svenskar) <strong>och</strong> åtnjuta godt anseende.<br />
Det är påfallande att de laster s<strong>om</strong> förr anlände hit från Boston, U. S.,<br />
från Newyork <strong>och</strong> andra amerikanska hamnar i amerikanska fartyg, i fjol <strong>och</strong><br />
i år k<strong>om</strong>mit under de Förenade rikenas flaggor. Orsaken känner jag ej, kan<br />
väl tänka att det tryck s<strong>om</strong> den amerikanske redaren lider under till en del<br />
är orsaken, men jag hörde af ett par intelligente norske skeppsförare att Newyorks<br />
assuradörer gifva företrädet åt de Förenade rikenas fartyg, emedan lasterna<br />
bättre vårdas <strong>och</strong> lossas med betydligt färre ersättningsanspråk. Att<br />
detta senare åtminstone är det <strong>om</strong>döme man här på platsen har <strong>om</strong> fartygen,<br />
hör jag från alla håll, <strong>och</strong> kan af personlig beröring <strong>och</strong> dagliga besök på<br />
kajerna till alla delar bekräfta att svenske <strong>och</strong> norske befälhafvare äro mera<br />
på sina platser <strong>och</strong> visa mera <strong>om</strong>tanke vid lossningen, hvari kanske orsaken bör<br />
sökas att denna fraktfart k<strong>om</strong>mit till så stor del på svenska <strong>och</strong> norska fartygs<br />
lott. Sedan regeringen i år etablerat postångbåtsförbindelse, via Thursday Island<br />
i Torres Straits, hvar 14:de dag till Normanton, har trafiken i Carpentariaviken<br />
blifvit ökad <strong>och</strong> Normanton blifvit en liflig stad. Öppnandet af dessa rika<br />
trakter är en fördel för kolonien, <strong>handel</strong>n <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>en.<br />
Koloniens folkmängd har att för år 1882 uppvisa den dittills största tillväxten;<br />
folkmängden utgjorde nemligen dr 1881 226,968 <strong>och</strong> år 1882 248,255,<br />
hvadan tillväxten utgjorde 21,287.<br />
Invandringen var rätt betydlig, ty den uppgick 1882 till 27,000 personer;<br />
men då deraf en del åter utvandrade, så utgör egentliga vinsten af invandring<br />
öfver utvandring blott 17,043, medan befolkningens naturliga tillväxt var 4,244<br />
personer.<br />
Jernvägarne sträcka sig raskt från flera hamnar inåt de glesare befolkade,<br />
mest af betesmarker upptagna landsdelarne i Vestern samt med förgreningar<br />
till olika gruffält. Flera nya banor äro under arbete <strong>och</strong> än flera äro projekterade.<br />
Sedan kolonien nu blifvit fördelad i flere fasta k<strong>om</strong>muner i <strong>och</strong> för ekon<strong>om</strong>iska<br />
angelägenheter, <strong>och</strong> hvarje liten by s<strong>om</strong> behöfver en bro öfver en grop slipper<br />
att der<strong>om</strong> petitionera hos ministeriet, utan kan in<strong>om</strong> sin k<strong>om</strong>mun arrangera det,<br />
hafva vägar <strong>och</strong> broar betydligt förbättrats <strong>och</strong> tillökats.<br />
Antalet kreatur af olika slag utgjorde:
24<br />
Dessa äro siffror s<strong>om</strong> förtjena uppmärksamhet <strong>och</strong> s<strong>om</strong>, ehnru blott afseende<br />
en gren af koloniens hufvudnäringar, likväl gifva en föreställning <strong>om</strong> landets<br />
fSrkofran.<br />
Under år 1882 arbetade endast 3 köttkonserveringsetablissement <strong>och</strong> derstädes<br />
nedslagtades 36,532 får <strong>och</strong> 18,874 andra kreatur, hvaraf producerade»<br />
5,800,724 ffi kött, 28,850 18 köttextrakt, 1,495 tons talg (1 ton = 2,240 «).<br />
Dessut<strong>om</strong> fortsattes arbetet i 4 boilingdownetablissement <strong>och</strong> dessa nedslagtade<br />
18,250 kreatur med ett resultat af 1,321 tons talg.<br />
Landets odling har äfven visat ett glädjande framåtskridande. Hela den<br />
areal s<strong>om</strong> låg under odling utgjorde år 1882 158,686 acres, år 1881 128,075<br />
acres, utvisande en tillväxt af 30,611 acres, <strong>och</strong> må särskildt nämnas att den<br />
till sockerodling använda arealen ökades med 11,565 acres.<br />
Från Sverige <strong>och</strong> Norge infördes direkt blott en enda last trävirke till<br />
Mackay. Jag har på mina förfrågningar ej kunnat erhålla vidare upplysningar<br />
der<strong>om</strong>.<br />
Här förek<strong>om</strong>mer emellertid i <strong>handel</strong>n en hel mängd artiklar s<strong>om</strong> hafva<br />
sitt ursprung från de Förenade rikena, <strong>och</strong> jag vill derför i all korthet beröra<br />
sådana artiklar s<strong>om</strong> jag förmodar kunna ega intresse.<br />
Säckar (tull 5 %). Af vanliga spanmålssäckar infördes för £ 6,802; sockersäckar<br />
äro af en helt annan väfnad <strong>och</strong> mindre format. Importen af dessa<br />
är stadd i rask tillväxt; den uppgick år 1882 till ett värde af £ 6,449, men<br />
dessut<strong>om</strong> begagnas för ett par tusen £ af gräs m. m. d. flätade mattor. Vidare<br />
infördes s. k. sWoolpacks» till ett värde af £ 13,986; de användas s<strong>om</strong> emballage<br />
för ullbalar.<br />
Öl (tull 1 sh. pr gäll. på flaskor <strong>och</strong> 9 d. pr gäll. på fat).<br />
Häribiand förek<strong>om</strong>mer en alltjemt tilltagande andel norskt öl, <strong>och</strong> hafva<br />
redan flera framstående bryggerier vunnit godt fotfäste här; de skulle kunna<br />
vinna ännu större afsättning <strong>om</strong> de antingen skaffade sig fasta agenter, s<strong>om</strong> reste<br />
i kolonien (ty i norden eller den tropiska delen blir utan tvifvel det bästa<br />
fältet för denna derstädes mest passande dryck), eller ock direkte utgrenade förbindelserna,<br />
så att deras vara ej blefve en spekulationsartikel för enstaka Londonhus,<br />
hvilka antingen öfverflöda eller undanhålla marknaden.<br />
Smör borde kunna införas här, ty ehuru importen blott är 500,000 "S?<br />
<strong>och</strong> tullen 2 d. pr 'B, är varan så knapp att strax norr <strong>om</strong> Bundaberg <strong>och</strong><br />
nästan öfverallt inåt landet folk ofta å de rikaste boskaps- <strong>och</strong> fårstationerna<br />
sällan få smör att smaka <strong>och</strong> i stället äta t. ex. sylt i bleckdosor m. m., under<br />
det att smör betalas med 2 sh. till 5 sh. pr u? på de ställen der varan kan<br />
uppdrifvas. Jag har sett smör i bleckdosor <strong>och</strong> tror att <strong>om</strong> varan packades<br />
under vintern samt dosorna utsändes i sågspån, skulle resultatet löna sig.<br />
En-gros-pris i bleckdosor 4 sh. pr "8 (Wienerfabriksstämpel).<br />
Cement (tull 2 sh. pr fat). Häraf infördes 21,624 fat, värderade till £<br />
12,573. Då så väl privata s<strong>om</strong> officiella byggnader alltjemt uppföras till stort<br />
antaJ, är detta en vara hvaraf importen ej k<strong>om</strong>mer att aftaga.
25<br />
Fisk (tull 2 sh. pr dussin dosor eller 5 sh. pr cwt saltad <strong>och</strong> torr).<br />
Deraf infördes konserverade:<br />
Flere af dessa fisksorter <strong>och</strong> dessut<strong>om</strong> åtskilliga andra, sås<strong>om</strong> rökt småfisk,<br />
kräftstjertar m. m. från Norge <strong>och</strong> Sverige, skulle här kunna afsättas.<br />
Jern (fritt i stänger <strong>och</strong> tackor). Jag har ej heller i år kunnat förskaffa<br />
uppgifter <strong>om</strong> huru mycket af de införda .1,954 tons (värderade till £ 34,000)<br />
stångjern var svenskt eller norskt, ehuru en del svenskt jern lär förek<strong>om</strong>ma i<br />
<strong>handel</strong>n; icke heller finnas dylika uppgifter <strong>om</strong> spik (tull 2 sh. pr cwt), derat<br />
986 tons, värderade till £ 16,402, infördes. Spikinförseln ökas för hvarje år.<br />
Stål är tullfritt, <strong>och</strong> infördes 199 tons, värderade till £ 6.602.<br />
Tändstickor (tull 5 %). Häraf infördes 4,626 kolli, värderade till £ 17,451,<br />
men deribland förek<strong>om</strong>mer en del vaxstiekor. Fosforstickor gå ej här, ehuru<br />
de förek<strong>om</strong>ma i en <strong>och</strong> annan af de södra kolonierna.<br />
Bland säkerhetständstickor finnes ej endast en mängd tyskt skräp, s<strong>om</strong> ej<br />
brinner, samt en del danska runda stickor, utan man får ofta se efterapningar<br />
af svenska fabrikat.<br />
I timmer<strong>handel</strong>n har början blifvit gjord med amerikanskt virke, <strong>och</strong> då<br />
denna bransch ovilkorligen måste fylla sina behof gen<strong>om</strong> en betydlig <strong>och</strong> årligen<br />
tilltagande import, kan jag ej annat än upprepa att de Förenade rikenas exportörer<br />
icke borde låta ett så gynsamt fält förblifva obegagnadt.<br />
Af metaller utfördes år 1882:<br />
Af hudar utfördes 98,165 stycken, s<strong>om</strong> värderades till £ 88,359, men<br />
då numera flera betydliga garfverier <strong>och</strong> större skodonsfabriker arbeta in<strong>om</strong><br />
kolonien, utvisa dessa siffror långt ifrån landets hela produktion.<br />
Skinn af får, känguru m. fl. hafva ej vunnit så liflig afsättning s<strong>om</strong> tillförseln<br />
skulle hafva medfört. Utförseln utgjorde 1,369 balar, till ett värde af<br />
£ 11,154.<br />
Horn <strong>och</strong> hofvar utfördes i ringa antal, ej mer än 5,408 ctr, till ett<br />
värde af £ 2,575.<br />
Utförseln af le/vande boskap är en ny industri, s<strong>om</strong> dock ej synes i 1882<br />
års statistik. Då emellertid väldiga <strong>och</strong> snabbgående ångare kastats in på denna<br />
trafik, har det ej endast lyckats, utan lofvar jemväl blifva lönande <strong>och</strong> af betydenhet.<br />
Närmast utföres gödboskap till Sydney.<br />
Konserveradt kött. Häraf utfördes 5,689,189 ft; ungefär s /5 gingo direkt<br />
till England medan <strong>om</strong>kring s /5 gingo åt samma håll via Sydney. Exportvärdet<br />
af hela Queenslands utförsel uppgick till £ 119,343. Att denna industri<br />
med hvarje år förökas har jag försökt framhålla i mina meddelanden <strong>om</strong> pro-
26<br />
auktionen, <strong>och</strong> då de australiska köttsorterna erkännas stå i jemnbredd med de<br />
amerikanska <strong>och</strong> beredas med lika <strong>om</strong>sorg samt lära inslagtas i med frysmaskiner<br />
försedda svala lokaler, göres väl allt för att vinna verldsrykte. Mycket<br />
af denna så kallade »tinned meat» konsumeras in<strong>om</strong> kolonien, synnerligast då<br />
färskt kött under s<strong>om</strong>maren oftast icke kan hållas fritt från maskar till middagstiden.<br />
Det är ej endast de bättre delarne af kreaturen s<strong>om</strong>, färskt inkokta,<br />
nedläggas i dosor af olika storlekar, utan man ser tungor, njurar m. fl. andra<br />
delikatesser.<br />
Af talg utfördes 85,310 cwt, värderade till £ 129,549; in<strong>om</strong> kolonien<br />
finnas flera <strong>och</strong> rätt betydliga tvålsiderier <strong>och</strong> ljusstöperier, <strong>och</strong> dessa begagna en<br />
hel del talg, ja antagligen mycket mera än de statistiska tabellerna gifva vid<br />
handen.<br />
Utförseln af trävaror har varit mindre än föregående år, beroende på<br />
lokala förhållanden, sås<strong>om</strong> glesnade cederskogar närmast vid flodbräddarne, brist<br />
på vatten i floder <strong>och</strong> småströmmar för transport, folkets vandring till tenngrufvorna.<br />
Af ceder förblef i år allt in<strong>om</strong> kolonierna, <strong>och</strong> var utförseln sålunda:<br />
Ceder i stockar utfördes till:<br />
sågad ceder med ungefär lika stor qvantitet till Nya Syd-Wales, Syd-Australien<br />
<strong>och</strong> Nya Zeeland, uppgående till 86,336 fot = £ 1,163, hvilket <strong>om</strong>nämnes<br />
för att visa huru högst försummad denna industri är, då den deremot med<br />
landets stora tillgångar på cedervirke kunde blifva en af koloniens betydligaste<br />
affärsgrenar. Medan en hel del sågade furubräder, mestadels hyllade, finna afsättning<br />
i de nordliga kuststäderna äfvens<strong>om</strong> i de enormt sig årligen utvidgande<br />
äldre städerna i södra delen, har likväl utförseln till Sydney uppgått till endast<br />
1,165,483 fot = £ 9,549, eller blott en tredjedel mot föregående årets export.<br />
Jag måste betrakta det s<strong>om</strong> en skyldighet att framhålla de fördelar s<strong>om</strong> Sveriges<br />
<strong>och</strong> Norges timmerexportörer icke borde försumma att begagna innan det blir<br />
så sent att andra länder först skördat de största fördelarne. Jag kan icke här<br />
ingå på alla detaljer, men vid förfrågningar hos konsulatet skola naturligtvis<br />
alla nödiga upplysningar med största beredvillighet lemnas. En hel del norskt<br />
<strong>och</strong> svenskt virke går numera till Adelaide, till Melbourne <strong>och</strong> äfven till Sydney,<br />
ehuruväl i sistnämnda hamn importen från Oregon synes vara rätt framstående<br />
vid sidan af kolonien Nya Syd-Wales' egen produktion. Dessa tre platser<br />
äro äldre samhällen, s<strong>om</strong> mestadels redan äro ordnade. Här i Queensland deremot<br />
hafva vi blott sett en enda liten norsk last, men väl en del från Förenta<br />
staterna <strong>och</strong> dock förslår icke den ej så obetydliga tillverkningen i södra delen<br />
att möta behofvet. K<strong>om</strong>mer nu dertill, att 40- ä 50,000 personer årligen<br />
behöfva nya bostäder, att skolor <strong>och</strong> andra offentliga byggnader alltjemt uppföras,<br />
att en stor del af befolkningen, s<strong>om</strong> första året efter ank<strong>om</strong>sten lefvat i tält<br />
<strong>och</strong> barkhyddor, sedan ser sig i stånd att köpa en jordlapp <strong>och</strong> bygga sig ett<br />
ordentligt hus; att år efter år nya städer <strong>och</strong> byar växa upp; att de många<br />
<strong>och</strong> kapitalstarka sockerplantagerna uppföra träbyggnader i stort <strong>om</strong>fång; att ej<br />
endast Queenslands <strong>om</strong>kring 2,200 mil långa kuststräcka med inland erbjuder<br />
kunder, utan gen<strong>om</strong> annekteringen af Nya Guinea hafva våra timmerhand-
27<br />
lande redan blifvit i stånd att dit afsända virke för nybyggena, samt slutligen<br />
att penningens värde härute har gjort en hvar van vid höga priser, — så<br />
behöfves väl ej mycket för de med timmer<strong>handel</strong> sysselsatte att inse »huru<br />
landet ligger».<br />
Utförseln af ull har hållit sig nära nog på samma ståndpunkt s<strong>om</strong> året<br />
förut, hvilket synes af följande siffror:<br />
Dessa värden motsvara i vigt<br />
Socker. Det är glädjande att nu kunna berätta <strong>om</strong> uppfyllandet af de<br />
förhoppningar s<strong>om</strong> i fjol förutsades <strong>och</strong> att resultatet styrker den uppfattningen<br />
att denna industri in<strong>om</strong> en ej så aflägsen framtid blir en af koloniens mest<br />
framstående <strong>och</strong> värdefullaste näringar; Queensland kan derigen<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma att<br />
blifva en af de vigtigaste bland de australiska kolonierna. Nya Guinea antages<br />
k<strong>om</strong>ma att öfverträffa alla — det är ett fabelland i produktionsförmåga, <strong>och</strong><br />
socker lär trifvas bra der. Sockret s<strong>om</strong> konsumeras i hela Australien k<strong>om</strong>mer<br />
från Mauritius, Fijiöarna, Queensland; i Nya Syd-Wales produceras äfven något.<br />
Litet k<strong>om</strong>mer från vissa söderhafsöar <strong>och</strong> något från Port Darwin, s<strong>om</strong> med<br />
sin oöfverträffliga hamn lofvar blifva en sockerexportort af stor betydelse; på<br />
senare tiden lär man äfven i Victoria hafva frambringat något. Ehuru socker<br />
produceras i Queensland, importeras ändå en hel del, nemligen:<br />
In<strong>om</strong> kolonien finnas inga fabriker för melis, kandi m. m.: <strong>och</strong> måste<br />
derför det lilla behofvet (det producerade hvita pudersockret är mycket godt<br />
<strong>och</strong> begagnas allmänt) importeras. Nya Syd-Wales inför sitt mesta socker härifrån<br />
för att raffineras.<br />
Hvitbetsocker produceras ingenstädes, men då jordmånen är gynsam derför,<br />
lär det vara fråga <strong>om</strong> att försöka in<strong>om</strong> Darling Downs-distriktet, medan man i<br />
Victoria starkt agiterar för dylik industri. Från Tyskland har man infört<br />
hvitbetsocker till Melbourne, <strong>och</strong> lär man hafva på de små försöken gjort lycka.<br />
Oskar Netzler.
Amsterdam den 31 januari 1885.<br />
28<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 inhemtas af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
755 <strong>om</strong> 286,470 tons, deraf 110 svenska <strong>om</strong> 44.990 <strong>och</strong> 645 norska <strong>om</strong><br />
241,480 tons; sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 159<br />
<strong>om</strong> 72,593 tons, deraf 43 svenska <strong>om</strong> 20,300 <strong>och</strong> 116 norska oin 52,293 tons.<br />
Sveriges Skibsfart paa Holland var i 1884 noget mindre end forrige Aar;<br />
Norges Skibsfart paa Holland var i 1884 <strong>om</strong>trent af samme Omfång s<strong>om</strong><br />
forrige Aar, Skibsantallet noget mindre, Tonnagen noget större;<br />
Sveriges og Norges Skibsfart paa Holland i 1884 var ingenlunde lönnende,<br />
men det er ikke at undres över, thi Fragtfarten var i höieste Grad trykket,<br />
ingen Havn tilböd Fragter, s<strong>om</strong> man kunde regne ville give Fortjeneste, og de<br />
fleste Redere har vist neppe hävt noget tilovers, naar alle Omkostninger og<br />
Assurance er betalt.<br />
At man kan laere at k<strong>om</strong>me ud med lavere Fragter har de sidste Aar<br />
viist, men dette Aar var vist det daarligste s<strong>om</strong> den nuvserende Generation
29<br />
har oplevet, thi hvor man vendte sig Ost eller Vest, Nord eller Syd, paa alle<br />
Have var Fragterne daarlige, og det voerste er, at de ukjendte lave Rate«<br />
endnu synes at ville holde Stånd, idetmindste i den naarmeste Premtid.<br />
Sveriges og Norges Handel paa Holland gav liges<strong>om</strong> forrige Aar vört<br />
Hovedproduct Trcelast et daarligt Udbytte, der tilbydes fra alle Kanter långt<br />
mere Last end Forbruget fordrer, og <strong>om</strong>endskjöndt den kan snelges billig, paa<br />
Grund af de ukjendte lave Fragter, er Forbruget dog mindre, da de fleste Bygningsforetagender<br />
er gaaet istaa.<br />
Af Bjelker aftager Tilförselen stadig, skaaren Last og hövlet Last udgjorde<br />
Hovedtilförselen.<br />
Af Jern, Tjcere og Beg s<strong>om</strong> ogsaa af Norlands Produeter Fisk og Traii<br />
var, liges<strong>om</strong> i de foregaaende Aar, Tilförselen liden.<br />
Paa Handelens Omraade har Aaret 1884 vseret et af de ulieldigste s<strong>om</strong> kan<br />
erindres, de mörke Udsigter fra Aarets Begyndelse bleve stadig mörkere, og<br />
hele Verdens<strong>handel</strong>en syntes i dette Aar at k<strong>om</strong>me til a stånd still, alt hvad<br />
man falböd fandtes for dyrt, man troede at kunne kjöbe billigere ved at vente,<br />
og Ulykken vilde ogsaa, at Nölerne altid havde Fordelen, thi Sfelgerne bleve<br />
dagelig mere paatrsengende og naar Salg ei kunde efectueres, slog den ene<br />
Sselger Priserne ned for den anden, hvorved en Vare tilslut bliver usoelgelig.<br />
da ingen s<strong>om</strong> har noget at tabe tor kjöbe, af Frygt for at blive undersolgt.<br />
Dette var sserlig Tilfselde med Sukker. De sidste Åars lave Kornpriser<br />
gjorde det umuligt for de fleste af de Europseiske Landbrugere at eoncurrere i<br />
Kornvarer med Amerika og Indien, og tvang dem til at cultivere andre Produeter.<br />
Alle kastede sig paa Sukkerrod-Culturen og Overproductionen var en<br />
uundgaaelig Fölge. Naar dertil föies den overdrevne Protection, Tydskland,<br />
Österrige-Ungarn, senere ogsaa Frankrige yder sin Sukker Industrie, da har<br />
man Aarsagen til, at denne Industrie har faaet et Omfång långt större end<br />
Consumptionen fordrer.<br />
Beterave-Sukker-Productionen i Europa i 1884 anslaaes til 2,530,000<br />
Tons, imod 2.362,600 Tons i 1883 og 1,759,000 Tons i Gjennemsnit for Femaaret<br />
1877—82.<br />
Ogsaa paa Java havde Sukker-Culturen betydelig udbredt sig, og Hösten<br />
var meget god, hvilket endnu forvserrede Tilstanden og bidrog til en yderligere<br />
Decline i Sukkerpriserne. Ved Aarets Begyndelse var Prisen for Java-<br />
Sukker (Basis N:o 14) Fl. 30, hvilket med liden Fluctuation havde vseret Prisen<br />
hele Aaret 1883, men i Februar begyndte den nedadgaaende Bevaagelse,<br />
s<strong>om</strong> fra Maaned til Maaned fortsattes til den ved Aarets Slutning stod paa<br />
Fl. 18.<br />
Beterave-Sukker-Prisen faldt fra Fl. 21 l /2 i Januar til Fl. 12'/, i December<br />
1884, imod Fl. 23'/2 og Fl. 22'/3 i Januar og December 1883, og<br />
Raffineret Sukker (crushed N:o 1) faldt fra Fl. 26/4 til Fl. 17 l /2, imod Fl.<br />
297, og Fl. 27 s /4 til samme Tid 1883.<br />
Tilförselen til Holland af Java-Sukker belöb sig til 9 3 /t Million Kg i<br />
1884, imod 13'/4 i 1883, 2074 i 1882, 24'/, i 1881 og 111 Million i 1870.<br />
S<strong>om</strong> selvstseudig Marked for Kolonial-Sukker har Holland ganske tabt sin Betydning.<br />
Forraadet i förste Haand var ved Aarets Slutning större end nogensinde<br />
tilforn, nemlig 28,770,000 Kg. imod 26,100,000 Kg. i 1883.<br />
Forraadet nu i Europa anslaaes at vsere fuldk<strong>om</strong>men tilstrsekkeligt for<br />
Consumptionen i 1885.<br />
Udsigten til Stigning af nogen Betydning er meget liden, ja den er ikke<br />
önskelig for Öieblikket, thi stiger Priserne betydelig nu, vil Landbruget ätter
30<br />
holde sig til Sukkerrod-Cultnren og i April udsaa saameget, at Stigningen vil<br />
blive fulgt af en endnu större Daling senere.<br />
Af stor Yigtigbed for den indlandske Sukker-Industrie er den i Juli i<br />
Kraft traadte Forordning at Tolden paa Sukker skal regnes efter Sukkerets<br />
Gehalt ifölge »TitrageB-Systemet og ikke lasngere efter det paa Sukkerets Farve<br />
grundede Classe-System, der i de seneste Aar havde givet Anledning til Indförsel<br />
af uhyre Qvantiteter kunstmsessig farvet Sukker.<br />
Kaffe. Ogsaa denne Hollands vigtigste Kolonial-Artikel fölte den almindelige<br />
Malaise, og var Dalingen i Priserne ikke ubetydelig. Dalingen skyldes<br />
hovedsagelig den staarke Fluctuation i Priserne for de andre Kaffe-Sorter; med<br />
Undtagelse af et enkelt Öieblik i November, da Priserne steg fra 26'/2 til 30<br />
Cts, paa Grund af daarlige Bfterretninger fra Brazilien <strong>om</strong> 1885 Hösten, har<br />
Bevaegelsen i Priserne vseret stadig nedadgaaende, nemlig fra 35 1 /, Cts ved Begyndeisen<br />
af Aaret til 28 Cts pr '/, Kg. ved Aarets Slut.<br />
Tilförselen af Kaffe var i 1884 betydelig mindre end i de foregaaende<br />
Aar, og dette vilde, da ogsaa Qualiteten i det hele taget var tilfredsstillende,<br />
under almindelige Omstsendigbeder sikkerligen have bragt Stigning af Priserne.<br />
Tilförselen af alle Sorter paa de otte Hovedmarkeder i Europa belöb sig<br />
til 399,000 Tons, imod 467,000 Tons i 1883, medens der blev afleveret:<br />
Afleveringen översteg altsaa Tilförselen i en ikke ubetydelig Grad, noget s<strong>om</strong><br />
ikke har vsaret Tilfseldet i de seneste Aar.<br />
Omendskjöndt Forraadet i förste Haand endnu ved Aarets Slutning er<br />
meget betydeligt, er Udsigterne for 1885 ikke ugunstige, Detail<strong>handel</strong>en er<br />
slet forsynet og vil derfor stadig maatte kjöbe.<br />
Tilförselen fra Java i 1885 antages at blive <strong>om</strong>trent den samme s<strong>om</strong> i<br />
1884, og Brazil-Hösten synes ogsaa at vsere mindre end i de seneste Aar.<br />
Da de store Consortii s<strong>om</strong> sögte at beherske Brazil-Kaffe-Markedet have<br />
maattet liquidere, tör man haabe at Markedet til naeste Aar vil blive forskaanet<br />
for de urimelige Fluctuationer s<strong>om</strong> f. E. Håvre-Markedet opviste.<br />
Tobak har i enhver Henseende gjort en gunstig Undtagelse fra alle andre<br />
Kolonial-Producter. Fra Sumatra var Tilförselen mindre end i det foregaaende<br />
Aar, og Qualiteten mindre god paa Grund af den långvarige Regn-Mousson.<br />
Selve Bladet og dets Farve var derimod sasrdeles skikket til Sigardeckblad, og<br />
betingede derfor fuld Priis trods dets mindre Ar<strong>om</strong>a.<br />
Der indförtes her i Landet i 1884 93,500 Pakker (vserd 19V, Million<br />
Gulden), imod 102,000 Pakker i 1883.<br />
Prisen for Sumatra-Tobak var giennemsnitlig 134'/„ Cts pr l /t Kg.<br />
Den stadig tiltagende Efterspörgsel efter denne Artikel for de Forenede<br />
Stater holder den i stigende Vserd.<br />
Af Java-Tobak var Tilförselen noget större end i 1883, nemlig 76,500<br />
Pakker (vserd 6'/, Million Gulden) imod i 1883 71,000 Pakker (vserd 87,<br />
Million Gulden). Qvaliteten for enkelte Sorter var betydelig bedre end i de<br />
foregaaende Aar, og havde en meget heldig Indflydelse paa Prisen, der i Gjennemsnit<br />
belöb sig til 50 Cts, imod 30 Cts i 1883.<br />
Efterretningerne <strong>om</strong> dette Åars Höst, der vil k<strong>om</strong>me i Markedet i 1885,<br />
lyder gunstige. Saavel af Java s<strong>om</strong> Sumatra-Tobak vil Qualiteten blive god<br />
og Quantiteten större end forrige Aar, uden at der dog er Udsigt til at Priserne<br />
vil declinere.<br />
The. Fra Java var Tilförselen igjen mindre og belöb sig til 17,500<br />
Kasser, imod 35,800 Kasser i 1883 og 43,200 Kasser i 1882. De direete
31<br />
Afskibninger fra Java til andre Lande, isaer til England, tiltager hvert Aar,<br />
og det er at frygte for at Handelen i Java-The her i Landet snart vil blive<br />
indskrsenket til den indlandske Consumption.<br />
Priserne holdt sig <strong>om</strong>trent paa samme Ståndpunkt hele Aaret rundt, nemlig<br />
32 å 35 Cts pr /, Kg. for god Ordinair.<br />
Fra Britisk Indien indförtes her iaar for förste Gäng 1,400 Kasser The.<br />
Bis. Handelen i denne Artikel matte ogsaa lide under den almindelige<br />
Malaise og Priserne faldt stadig; ved Aarets Slut noteredea for Java-Tafel Fl.<br />
10 å 12, for god ordinair Fl. 6 a 67, og ordinair Fl. 4, imod Fl. 13 å 14,<br />
Fl. 7 å 7'/, og Fl. 5 pr 50 Kg. i 1883.<br />
Tilförselen af alle Slags Ris belöb sig til 1,217,000 Baller, imod 967,000<br />
i 1883 og 992,000 Baller i 1882, hvoraf fremgaar, att Holland indtager en<br />
förste Pläds blandt Ris-Markederne; <strong>om</strong>trent en sjette Del af al Ris der k<strong>om</strong>mer<br />
til Europa indföres i Holland og bliver her afakallet.<br />
Ogsaa for Fonda<strong>handel</strong>en har 1884 bragt mange Skuffelser og store Tab.<br />
En almindelig "Decline i Vserdierne af nsesten alle Industrielle Entrepriser,<br />
Falliterne i Amerika, Bedragerierne ved Administrationen af flere Amerikanske<br />
Jernbaner bidrog til at gjöre 1884 til et Aar, s<strong>om</strong> ikke let vil blive glemt,<br />
hverken af Fondseieren eller af Speculanten.<br />
Ogsaa paa Fonds-Börsen föltes den långvarige Daling i alle Slags Kolonial-<br />
Producter, og foraarsagede en Crisis her i de Koloniale-Bankindretninger, der<br />
kunde have hävt de alvorligste Fölger, ders<strong>om</strong> ikke Pengemarkedet havde vseret<br />
saa rigelig forsynet at 20 Millioner Hjelp strax blev ydet.<br />
Bankdiseonto var hele Aaret stationair 3 ä 3 1 /, %-, °g a " e Laaneindretninger<br />
overfyldte.<br />
Om Lovforslaget »midlertidig Gjenindförelse af flere afskaffede Toldsatser,<br />
blandt andre Told paa Trselast efter samme Tarif s<strong>om</strong> var gjseldende for 1<br />
Juli 1877», höres intet.<br />
Römningen af vore Söfolk var ogsaa dette Aar ubetydelig.<br />
Sundhedstilstanden var i Almindelighed god.<br />
Lungesyge blandt Hornqvaeg, Droes blandt Heste og Sygd<strong>om</strong> blandt Svinene<br />
förek<strong>om</strong>mer af og til <strong>om</strong>kring i Landet.<br />
Den internationale Landbrugs-Udstilling s<strong>om</strong> afholdtes her, 26 August til<br />
9 September, var i alle Dele vellykket. Ved Aabningen manglede intet og den<br />
var vist den fuldstasndigste og bedst ordnede Landbrugs-Udstilling, der nogensinde<br />
har vseret afholdt. — Blandt de udenlandske Indsendere viiste de forenede<br />
Rigers sig med JEre, og de indsendte Gjenstande mödte almindelig Anerkjendelse.<br />
Toldsatserne paa de vigtigste Svenske og Norske Export-Artikler i Nederlandene<br />
ere:<br />
Tho. Egidius.
32<br />
S:t Johns (Antigua) den 10 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Denna hamn besöktes under år 1884 af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 597 tons<br />
<strong>och</strong> af 3 norska <strong>om</strong> tillsammans 1,172 tons.<br />
De låga sockerprisen i England inverka menligt på frakterna, nära två<br />
tredjedelar af årets skörd hafva sålts till Amerika, <strong>och</strong> de ångbåtar, s<strong>om</strong> underhålla<br />
regelbunden förbindelse med Newyork, hafva tagit dessa frakter. Om<br />
sockerprisen åter stiga, blifva utsigterna bättre för främmande fartyg. Skörden<br />
ser för närvarande mycket lofvande ut.<br />
Engelska regeringen söker träffa aftal med Förenta staterna <strong>om</strong> fri införsel<br />
dit af socker från Vestindien, mot det att å andra sidan spanmål, fisk, fläsk,<br />
olja, trä m. fl. varor skulle blifva tullfria. Det är dock tvifvelaktigt <strong>om</strong> senaten<br />
godkänner en dylik öfverensk<strong>om</strong>melse.<br />
Sockerskörden år 1885 uppskattas till 40,000 oxhufvuden <strong>om</strong> 2,000 S<br />
samt 20- å 30,000 »puncheons» melis; förra året varierade priset mellan 5 <strong>och</strong><br />
6 sh. pr 100 ffi, hvilket är ruinerande för plantageegarne.<br />
Öns ink<strong>om</strong>ster uppgingo sistlidet år till 39,256 £, hvaraf 26,000 £ i<br />
införselstullar, utgifterna utgjorde 36,500 £..<br />
När Panamakanalen blir fullbordad hoppas man på en uppbl<strong>om</strong>string för<br />
Antigua, s<strong>om</strong> har två af de bästa hamnar i Vestindien <strong>och</strong> der samtliga <strong>om</strong>kostnader<br />
för fartygen icke uppgå till mera än 1 sh. pr ton.<br />
F. Melchertson.<br />
Rättelse: Årgången 1884, sid. 511, tredje raden uppifrån står hektoliter, läs hektar.<br />
Innehåll: Amsterdam (sid. 28), Bordeaux (sid. 10), Brisbane (sid. 21), Bryssel (sid. 1),<br />
Cagliari (sid. 18), Genua (sid. 14), Gibraltar (sid. 1), Hamilton (sid. 10), Livorno (sid. 15),<br />
London (sid. 6 o. 8), Lübeck (sid. 20), Madrid (sid. 12), Nantes (sid. 3), Neapel (sid. 16),<br />
Paris (sid. 4), S:t Johns (sid. 32), S:t Petersburg (sid. 4, 5 o. 11), Smyrna (sid. 19), Stockholm<br />
(sid. 7), Tripoli (sid. 20).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1883. N:o 2.<br />
Bilbao den 31 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet dr 1884 inhemtas af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
232 <strong>om</strong> 71,511 tons, deraf 24 svenska <strong>om</strong> 7,981 <strong>och</strong> 208 norska <strong>om</strong> 63.530<br />
tons; sammanlagda antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 170 <strong>om</strong> 51,725<br />
tons, deraf 13 svenska <strong>om</strong> 4,468 <strong>och</strong> 157 norska <strong>om</strong> 47,257 tons.<br />
Af svenske Fartöier ank<strong>om</strong> i Aaret 1884 til Nordspaniens Havne:<br />
Af nrevnte 28 Fartöier vare 8 Dampskibe, drtegtige 3.775 Register-<br />
Tons, inedens i 1883 samtlige svenske Fartöier, s<strong>om</strong> besögte Districtet, vare<br />
Seilskibe.<br />
Den af ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier optjente Bruttofragt gik op til 96,987<br />
Kröner for Seilskibene og 19,600 Kr. for Dampskibene, eller ialt 116,587<br />
Kr. Samtlige de i 1884 ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier afgik i samme Aar. Den<br />
betingede Bruttofragt for udgaaende Fartöier var 10,360 Kr. for Seil- og<br />
21,550 Kr. for Dampskibene, altsa tilsammen 31,910 Kr. Og den totale<br />
Fragtsum for ank<strong>om</strong>ne og afgaaede svenske Skibe belöb sig saaledes til 148,497<br />
Kr. i 1884 imod 125,140 Kr. i 1883 og 205,974 Kr. i 1882.<br />
Af norske Fartöier ank<strong>om</strong> i 1884:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 3
34<br />
Til Sanjmenligning hidsasttes fölgende Opgave över Antal og Draagtighed<br />
af de norske Fartöier, s<strong>om</strong> besögte Distrietet i de naarmest foregaaende Aar:<br />
Af de ovennajvnte 226 norske Fartöier var der<br />
Den af de ank<strong>om</strong>ne Skibe optjente Bruttofragt belöb sig till 786,635 Kr.,<br />
hvoraf 307,371 Kr. k<strong>om</strong>mer paa Dampskibene. Heller ikke noget norsk Fartöi<br />
blev overliggende til 1835. Norske Fartöiers Udfragt for Varer, indlastede<br />
her i Distrietet, udgjorde ialt 90,508 Kr., hvoraf 51,285 Kr. for Danipskibenes<br />
Regning. Den totale Fragtsuru for ank<strong>om</strong>ne og afgaaede norske Skibe gik<br />
altsaa op til 877,143 Kr. i 1884 imod 955,424 Kr. i 1883 og 1,353,179<br />
Kr. i 1882.<br />
For svensk eller norsk Eegning er, saavidt vides, intet Fartöi bleven kjöbt<br />
eller solgt her i Distrietet i det forlöbne Aar. Noget Förlis af svensk eller<br />
norsk Fartöi paa den nordspanske Kyst er i 1884 ikke bleven anmeldt for<br />
Consulatet. I Aarets Begyndelse drev i Land i Nasrheden af Santoiia Skroget<br />
af Bark »Brage» af Tvedestrand, s<strong>om</strong>, lästet med Mahogni. var i synkefserdig<br />
Tilstand bleven forladt i Atlanterhavet i September 1883. Skib og Last er ved<br />
Consulatet ad dipl<strong>om</strong>atisk Vei bevirket udleveret.<br />
Den svenske Krigskorvet »Saga» besögte i Juni Maaned Vigo, og kort<br />
efter anlöb den svenske Korvet »Norrköping» Ferrol.<br />
Det fremgaar af det föran indtagne Resumé at de forenede Rigers Skibsfart<br />
paa Nordspanien i det sidste Aar har vajret i nogen Tilvoekst, samt at<br />
denne har voaret forholdsvis större for Sveriges end for Norges Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
Tilsammentagne udviser begge Ländes Fartöier saavel i Antal s<strong>om</strong> i Drsegtighed<br />
en Stigning af circa 16 %. Denne Forögelse falder imidlertid udelukkende<br />
paa de mindre Havne, nemlig Vigo, Coruiia, Gijon, Pesages og San Sebastian;<br />
thi i Santander har Udviklingen vseret stationasr, og for Hovedstationens Vedk<strong>om</strong>mende<br />
har vor Skibsfart endog vaeret noget mindre end i 1883. At vor<br />
Skibsfart paa Hovedstationen saaledes befinder sig i Tilbagegang, uagtet Klipfiskeimporten<br />
fra Norge har vseret betydelig större end i Aaret 1883, har sin<br />
vsesentlige Aarsag deri, at de svenske og norske Seilskibe, s<strong>om</strong> tidligere besörgede<br />
saagodts<strong>om</strong> hele Trtelastimporten fra Ostersö-Havnene og Norge til<br />
Bilbao, der modtager över Halvdelen af al den til hele Nordspanien indförte<br />
Trselast, efterhaanden ere blevne nsesten ganske fortrasngte af store engelske og<br />
tildels ogsaa spanske Dampskibe, der läste 300 a, 500 Standards og s<strong>om</strong> kunne<br />
bydes Importörerne til lavere Fragter end vore Seilskibe, foruden at de medföre<br />
andre Fordele, saa3<strong>om</strong> större Garanti for Conservering af Lasten og större<br />
Adgang til hastig Förnyelse af den i Våren nedlagte Capital. Denne Fortrasngelse<br />
begyndte i 1882, og dens Omfång fremgaar deraf, at medens dengang<br />
endnu kun 29 % af den samlede Trselastiniport til Bilbao fandt Sted pr<br />
Dampskibe, steg dette Procentantal i 1883 til 67 og i 1884 endog til 86.<br />
Og i denne betydelige Trafik deltog kun 1 norsk og 1 svensk Dampskib. S<strong>om</strong><br />
en Curiositet kan anmasrkes, at for förste Gäng ank<strong>om</strong> i 1884 et Dampskib<br />
hertil fra Amerika med Trselast.<br />
Til Districtets övrige Havne vedbliver man at benytte hovedsagelig Seilskibe<br />
i Traslastfarten. I 1884 ere flore svenske Fartöier anvendte i denne
35<br />
Part end tidligere og dette er den fornemste Grund til den svenske Skibsfarts<br />
Forögelse paa Districtet. For Norges Vedk<strong>om</strong>mende er Tilvseksten framk<strong>om</strong>men<br />
derved, at der er importeret naesteD 5 Millioner Kg. Klipfisk mere i<br />
1884 end i 1883. Hertil k<strong>om</strong>mer, at det bliver mere og mere almindeligt,<br />
at de norske Dampskibe, s<strong>om</strong> bringe Klipfisk, anlöber flere af Districtets Havne<br />
under en og samme Reise, hvilket Forhold tör betragtes s<strong>om</strong> en Övergång til<br />
en mere regelmässig Ordning af disse Dampskibsc<strong>om</strong>municationer mellem Norge<br />
og Nordspanien.<br />
Bilbaos Havn vedbliver at vaere den mest besögte ikke alene i Nordspanien,<br />
men i hele Kongeriget, og for engelske Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende har den<br />
allerede for flere Aar siden naaet frem til at blive den anden i Rang paa<br />
Continentet.<br />
Fölgende Oversigt över, hvorledes de forskjellige Stationers Skibe bave<br />
deltaget i Farten paa dette Sted i 1884, tör derfor lasses med Interesse:<br />
Af den meddelte Sammenstilling af Opgaverne över den totale Skibsfart<br />
i 1884 med de tilävarende for Aarene 1881 til 1883 samt 1876 vil det<br />
vaere iöinefallende, baade hvor storartet Udviklingen i kort Tid bar vseret og<br />
hvorledes derunder Seilskibene ere blevne aflösto af Dampskibe.<br />
Den Tilbagegang i Skibsfarten paa Stedet i de 2 sidste Aar, s<strong>om</strong> naervaorende<br />
Tabel ogsaa udviser, skyldes udelukkende den formindskede Export af<br />
Jernmineral til England, hvilken Artikel er den mest vsesentlige Faktor i hele<br />
det e<strong>om</strong>mereiello Liv paa Stedet. Idet man angaaende dette Forhold tillader<br />
sig at benvise til, hvad der nedenfor under Omtalen af Stedets Export vil<br />
findes anfört, skal ber kun bemterkes. at hvorvel den vedblivende ringere Efterspörgsel<br />
efter Jern i England naturligvis er Grunden til, at Mineralesporten<br />
heller ikke i 1884 kunde naa det store Omfång, s<strong>om</strong> den havde i 1882. saa<br />
er det dog almindeligt antaget, at den skuldo vsere k<strong>om</strong>men ligesaa höit/s<strong>om</strong> i<br />
1883 hvis ikke de under Choleraepidemiens Optrajden i Frankrige her i Landet<br />
trufne Quarantaineforanstaltninger havde lagt Skibsfarten saa store Hindringer<br />
i Veien, at det med de yderst lave Fragter, s<strong>om</strong> kunde bydcs. faldt Skibene<br />
vanskeligt at fortssette i denne Trade.<br />
Rigtigheden af denne Antagelse synes bestyrket af den Omstoendighed, at<br />
ifölge detaillerede Opgaver över Mineralexporten exporteredes der saavel i Aarets
36<br />
förste s<strong>om</strong> i dets sidste Maaneder ligesaa meget, ja mere, end i de tilsvarende<br />
Tidsrum i 1883, men i Maanederne Juni til September, altsaa just da Quarantaineforordningerne<br />
stode i Kraft, betydeligt mindre.<br />
I denne storartede Trafik med Mineral har Skibe fra de forenede Riger<br />
ogsaa i det sidstforlöbne Aar kun ganske leilighedsvis deltaget, idet Mineral<br />
kun har vaeret taget s<strong>om</strong> Udfragt af de norske Fartöier, s<strong>om</strong> lossede Restladning<br />
af Fisk her. Det långt overveiende Antal af Fartöier, s<strong>om</strong> besörge Exporten,<br />
engelske, franske og spanske, ank<strong>om</strong>me i Regelen i Ballast, idet Havne-<br />
Udgifterne da ere ganske smaa, eller undtagelsesvis med Kullast.<br />
Det er allerede bleven bemaerket, at de svenske og norske Seilskibe ere<br />
blevne saa godts<strong>om</strong> udelukkede fra den betydelige Trselastfart paa Bilbao. Dette<br />
Forhold vil formodentlig ikke aendres för man föler sig opfordret til at construere<br />
sseregne for Traelasttransport indrettede norske og svenske Dampskibe,<br />
hvorved de forenede Rigers Skibsfart da vilde faa et betydeligt Opsving hersteds.<br />
Mindre förklarligt er det, at norske og svenske Skibe heller ikke deltage<br />
i den ikke ubetydelige Petroleumstransport fra New-York til Bilbao. I 1884<br />
ank<strong>om</strong> med denne Vare 16 Seilfartöier, drsegtige 6,007 Register-Tons, naesten<br />
samtlige engelske. Flere af vore Fartöier sees at vsere ank<strong>om</strong>ne til andre nordspanske<br />
Havne med denne Artikel, hvorfor det ligger nser at antage, at det er<br />
den fra gammel Tid indgroede Frygt for Bilbaos Bar, s<strong>om</strong> afholder vore Rhederier<br />
fra at hidsende sine Fartöier. Hvor ugrundet denne Frygt er, kan<br />
bedst sees deraf at siden Havnearbeiderne begyndte i Aaret 1880 har kun et<br />
norsk Fartöi strandet ved Indseilingen hertil. Angaaende Vandstanden paa<br />
Bilbaos Bar vil Consulatet ikke undlade her at gjentage, hvad det saavel ved<br />
Omtale i tidligere Aarsberetninger, s<strong>om</strong> gjennem Speeielrapporter til vedk<strong>om</strong>mende<br />
Myndigheder i Sverige og Norge har sögt bragt til offentlig Kundskab.<br />
nemlig, at den er i stadig Tiltagende alt efter s<strong>om</strong> de i Floden Nervion, der<br />
danner Stedets Havn, i 1880 begyndte Reguleringsarbeider skride fremad. I<br />
1886 skulle efter Planen disse Arbeider vsere tilendebragte. I 1884 har Vandstanden<br />
ved Springtid (Ny- og Fuldmaane) vscret 22 til 23 Fod, spansk Maal<br />
(12' spansk = c:a 11' engelsk), og ved almindeligt Höivande var den i samme<br />
Aar aldrig under 18' spansk Maal, og kun undtagelsesvis var den saa lav, thi<br />
i Regelen var den mindst 20' spansk Maal, s<strong>om</strong> er lig 18 l /3' engelsk Maal.<br />
Man har i det forlöbne Aar seet et Dampskib, der havde inde 3,200<br />
Tons Mineral og desuden Kulbeholdning for Reisen, passere Barren; Fartöiet<br />
laa 20' 10" agterud og 20' 7" forud, begge Dele engelsk Maal.<br />
Fragter. Til Fuldstaondiggjörelse af de föran meddelte Oplysninger <strong>om</strong><br />
Skibsfarten skal her anföres fölgende: Trcelastfragterne paa Distrietet, saavel<br />
fra den botnisk Bugt s<strong>om</strong> fra Norge, noteredes betydeligt lavere end i to foregaaende<br />
Aar. Til Hovedstationen fra den botniske Bugt obtineredes med Lethed<br />
Dampskibe til en Fragt af 55 Pesetas pr Pet.-Stand., imod 70 og 75<br />
Francs + 5 % i Aarene 1883 og 1882. Fra Pensaeola og Savannah var<br />
Fragten <strong>om</strong>kring £ 6 pr Pet.-Stand. Til Santander, der er N:o 2 af de<br />
Traelast importerende Havne i Distrietet, betingedes Skibe til 40 å 43 Frcs pr<br />
Pet.-Stand fra Norge og ligeledes fra Göteborg, og til 52 ä 58 Fres fra den<br />
botniske Bugt, mest Seilskibe. For de övrige Havnes Vedk<strong>om</strong>mende kan man<br />
regne <strong>om</strong>trent samme Noteringer s<strong>om</strong> til Santander.<br />
Klipfiskfragterne fra Norge vare ogsaa lavere end forhen, nemlig fra 6—7<br />
Reales, undtagelsesvis 7'/^ for Dampskibe, imod forhen 7 å 8 1 /,, og höist 6 Reales<br />
for Seilskibe, alt pr Quintal ad 3 A"oger. For Trän og Rogn var Fragten<br />
nu s<strong>om</strong> for i Regelen 4 Frcs pr Tönde. Angaaende Udfragter kan anföres,<br />
at Fragterne for Jernerts fra Bilbao, hvilke i Begyndeisen af 1883 faldt
37<br />
betydeligt, ogsaa i hele Aaret 1884 have holdt sig paa et meget lavt Ståndpunkt.<br />
Til de vigtigere Importhavne i England og paa Continentet noteres<br />
fölgende Satser:<br />
Af andre Udfragter, s<strong>om</strong> formentlig have givet adskillige svenske og norske<br />
Skibe i Aarets Löb et gunstigt Resultat, fremhaeves:<br />
Grubetömmer fra Coruua, Ferrol, Carril og Vivero i Galicien til Bristolcanalen<br />
8 k 10 sh. pr Ton, Vin fra Pasages til Bordeaux og Rouen respective<br />
10 og 18 Frcs pr Ton, samt Kul fra Gijon til Sydspanien 10 a 12 sh. pr<br />
Ton. Kul er en af de faa Articler, s<strong>om</strong> det er tilladt fremmede Skibe at<br />
före i Kystfart. Vieeconsulen i Gijon oplyser <strong>om</strong>, at Kulprisen der er 70 Reales<br />
eller vel 12 Kröner pr Ton.<br />
Import fra de forenede Riger:<br />
Fra Norge indförtes i norske Fartöier: 13,540,600 Kg.<br />
Klipfisk, 10,227 m 3 Trcelast, 216 Tdr Medicintran, 3,150 Tdr<br />
Rogn, 246 Tons Is og 65 Kasser Spiger til en Nettovajrdi<br />
eller for 194,550 Kröner mindre end i 1883.<br />
Trmlast, Af denne Artikel indförtes til Districtet:
38<br />
Det kan betuserkes, at medens Importen fra Sverige og Norge har vseret<br />
<strong>om</strong>trent af samme Omfång s<strong>om</strong> f. A., er der fra Finland k<strong>om</strong>men c:a 1,000<br />
Standards mindre end i 3 883 og fra Amerika c:a 1,000 Stånd. mere.<br />
Fra Frankrige (Bayonne) importeredes desuden saavel til Bilbao s<strong>om</strong> til<br />
andre Havne i Distriktet betydelige Quanta Bord <strong>och</strong> Lister.<br />
Af de ovennjevnte 106,713 m 3 ank<strong>om</strong> 56,140 m' til Bilbao, 31,280 til<br />
Santander og Besten fordeltes paa Distriktets övrige Havne. Det gaar med<br />
Traslasten s<strong>om</strong> med saa mange andre Artikler, at Priserne falder; man kan<br />
neppe notere disse höiere end med 1 Real 10 cents pr löbende spansk Fod<br />
3"X9" Furuplanker og 4 Reales 50 cents pr spansk Cubikfod Bjselker. Beholdningerne<br />
ere meget store og Forbruget indskrsenket.<br />
Klipfisk. Det importeredes i 1884 til Nordspanien i alt fra forskjellige<br />
Lande: 24,012,200 Kg. Klipfisk, hvilket betydelige Kvantum fordeltes paa<br />
Distriktets Havne saaledes:<br />
Fölgende Tabel udviser de af denne Vare i Löbet af det sidste Femaar<br />
til Nordspanien fra de forskjellige Lande importerede Quanta:<br />
Det vil heraf sees, att Totalimporten af Klipfisk til Nordspanien i intet<br />
andet af de sidste fem Aar har naaet en saadan Höide s<strong>om</strong> i 1884, ja den<br />
har maaske aldrig tilforn vperet saa stor. Importen fra Norge har vistnok samtidig<br />
udgjort c:a 64 % af det samledo Quantum, eller 15'/2 Millioner Kg..<br />
men af den meddelte Oversigt fremgaar, at Importen fra Norge i 1880 udgjorde<br />
hele 77 % og i 1881 71 % af Totalbelöbet. Da i de sidste 2 — 3<br />
Aar Indförselen af Klipfisk fra Island, Fasröerne samt Shetlandsöerne har aftaget<br />
betydeligt, kan man heraf slutte sig til den franske Klipfisks stigende<br />
Betydning for disse Markeder. Fra en ringe Begyndelse i Aarene 1831 —1882<br />
har denne Fiskesort hsevet sig op til at udgjöre över 24 % af al den til<br />
Nordspanien importerede Fisk; alene Sbveien ank<strong>om</strong> nemlig, s<strong>om</strong> anfört, över<br />
5,600,000 Kg., hvoraf den allerstörste Del var solgt direkte til Byer i det<br />
spanske Indiand. Ligesiden det i Foraaret 1883 blev bestemt, at denne Fisk<br />
* Det har desuden Iandvserts fundet Import af Klipfisk Sted fra Frankrige. hvilken efter<br />
Oplysninger, s<strong>om</strong> Consulatet har indhemtet i Trun (Grpendsen), mindst kan anslaaes tii 1<br />
Million Kg.
39<br />
skulle toldbehandles efter Tariffens laveste Sats, var i Virkeligheden vor Klipfisks<br />
Stilling her i Landet bleven truet, naar man tager i Betragtning, at den<br />
franske Fisk paa Grund af Exportprsemien og den af den franske Regjering<br />
ogsaa under anden Form ydede Subvention kan srelges relativt meget billigt paa<br />
samme Tid s<strong>om</strong> den i det Hele taget har et smukt Udseende, bvilke to Egenskaber<br />
spiller en stor Rolle i de spanske Husholdninger. Og ligesiden hicr<br />
Tidspunkt har derfor ogsaa Consulatet baade i sin Aarsberetning og i de egentlige<br />
Klipfiskrapporter indtrsengeDde henledet de norske Fiskehandleres Opmserks<strong>om</strong>hed<br />
herpaa.<br />
Consulatet har saaledes ätter og ätter leveret statistiske Opgaver, der tilfulde<br />
viser, hvorledes Importen af fransk Fisk stadig tiltog, og det kunde derfor<br />
synes, at man nu kunde indskrsenke sig til at notere det Faktum, at der<br />
allene Sövserts i 1884 k<strong>om</strong> 1,300,000 Kg. mere end i 1883. Men da flere<br />
Omstasndigheder tyde herpaa, at det endnu ikke almindelig indsees, med hvilken<br />
frygtelig Concurrenee den franske Fisk truer os, anser jeg det for at vtere<br />
min Pligt ätter at frembaere dette og specielt gjöre opmserks<strong>om</strong> paa at den<br />
franske Fisks Priser i 1S84 liave vseret saa yderst lave. at den har kunnef<br />
srelges til 130 Reales pr 50 Kg., inelusive Fragt, Told og övrige Omkostninger,<br />
frit leveret paa Jercbanevogn hersteds. Det er efter alt dette<br />
nrcsten överflödigt at sige, at det ugunstige Resultat, vor Fiske<strong>handel</strong> har böstet<br />
i Nordspanien i 1884, for en betydelig Del skyldes denne Concurrenee, idet<br />
deres Indkjöbspriser i Norge vare altfor böie og den saaledes kun med et<br />
ruinerende Prisafslag har kunnet deltage i Concurrencen. Det er altid vanskeligt<br />
at opgive nogen Gjonnemsnitspris for et helt Aar for en Vare s<strong>om</strong><br />
Klipfisk, men dobbelt vanskeligt i et Aar s<strong>om</strong> det sidst forlöbne, hvor der har<br />
vseret til sine Tider saa store Quanta Sei m. V. paa Markedet samt en betydelig<br />
Del middet og sort Fisk. Man har seet Priser lige fra 210—212<br />
Reales ned til 50 Reales, hvilken sidste ikke engang daekker Fragt, Told og<br />
övrige Omkostninger, og man faar derfor henvise til de ugentlige Rapporter,<br />
hvor nasrniere Oplysninger indeholdes. Imidlertid er man neppe långt fra at<br />
trseffe det Rette, naar man regner en Gjennemsnitspris af 150 Reales for norsk<br />
Fisk, imod 190 Reales i 1883, og at der beraf aaa vsere resulteret store<br />
Tab til de i forrige Aar i Norge gJEeldende höie Indkjöbspriser er paatageligt.<br />
DernEest maa det frenihasves, at det har vferet til stor Skade for den norske<br />
Klipfisks Stilling her i Landet, at dens Qualitet vedbliver at vfere höist niiddelmaadig;<br />
den er gjennemgaaende slet tilvirket, saa at den i Lsengden ikke er<br />
holdbar, men hurtig tager Mid til sig.<br />
For nu at udholde Coneurreneen med den franske Fisk og til Slut opnaa.<br />
at vört Fiskeprodukt her i Landet maa indtage den Rang s<strong>om</strong> man gjennem<br />
saa länge Tider har arbeidet paa, at nemlig den norske Fisk bliver N:o 1 baade<br />
i quantitativ Henseende og s<strong>om</strong> sselgbar Vare, er der efter min Mening ikke<br />
andet at gjöre, end at den hele Handelsstand, s<strong>om</strong> i Norge befatter sig med<br />
denne Artikel, slutter sig sammen nu at faa gjennem fört:<br />
l:o. At Fisken ikke bliver saa slet tilvirket s<strong>om</strong> i de sidste Aar, men<br />
at den bliver holdbar og ikke udsat for at middes. hvilket naturligvis opnaaes<br />
ved. at man udvasker, salter, presser og törrer Fisken med aller störste Omhu:<br />
og jeg tror, at det er mindre rigtigt. at man i de senere Aar — efter Sigende<br />
— bruger Salt af hvilkens<strong>om</strong>helst Sort, da altfor stark Salt vistnok har en<br />
skadelig Virkning, hvorimod jeg vil anbefale at benytte s<strong>om</strong> för i Tiden allene<br />
Fransk, Cadiz-, Liverpool- og for en Del Lissabon-Salt, men ikke S:t Ybesog<br />
Middelhavs-Salt.<br />
2:o. Regulering af Fiskepriserne i to Retninger, baade saaledes, at disse
40<br />
k<strong>om</strong>me til at staa i et rimeligt Forhold til den franske Vares, og saaledes, at<br />
der samtidig etableres en större Prisdifferentse end hidtil mellem god, middels<br />
og slet Vare, saa at der med andre Ord haves densamme Prisforskjel i Norge<br />
s<strong>om</strong> den, der gjaelder her i Landet mellem disse Sorter.<br />
3:o. Da Handelen desvaarre er gaaet över til at blive i det Store en Consignationsforretning<br />
og sandsynligen en Tid vil vedblive at vasre det, s<strong>om</strong> Fölge<br />
af Concurrencen med fransk Fisk, maa det fremfor alt paasees, at Afskibningerne<br />
foregaa saa jsevnt, at Markederne ikke överföres, hvilket i det sidstforlöbne<br />
Aar hyppig indtraf, og da altid gav Anledning til store Tab. Udsigterne<br />
for Handelen med norsk Fisk ere desvserre nu for Tiden mörke. Beholdningerne<br />
af norsk Fisk i Bilbao og Santander belöbe sig til e:a 10,000 Q., s<strong>om</strong><br />
naesten alt er mere og mindre slet Vare, og middet, og af isländsk og Faeröisk<br />
Fisk til c:a 4,700 Q.<br />
Af fransk Fisk er allerede i denne Maaned indtruffet alene til Bilbao og<br />
Santander 8,200 Q., eller naesten lige saa meget s<strong>om</strong> der er indfört af norsk<br />
Fisk. Medens man for hvid og god norsk Fisk holder Priserne i 180, 170<br />
og 160 Beales pr 50 Kg. for henholdsvis l:sto, 2:den og 3:die Sort og 140 til<br />
110 Reales for ringere Qualiteter, saslges l:ste Sort hvid fransk Fisk til 130<br />
Beales.<br />
For isländsk og faeröisk Fisk var Middelprisen Aarets Löb c:a 190<br />
Rion pr 50 Kg. l:ste Sort.<br />
Af Fiskerogn importeredes fra Norge i alt 3,150 Tönder, imod 1,680<br />
Tönder i Aaret 1883. Gjennemsnitsprisen var c:a 12 Pjaster pr Tönde imod<br />
18 d:o i 1883. Desuden ank<strong>om</strong> fra andre Lande, hovedsagelig fra Island,<br />
<strong>om</strong>trent 800 Tönder Rogn.<br />
Kun en Ladning Is, stor 246 Tons, blev i Aarets Löb solgt til Nordspanien<br />
fra Norge; den ank<strong>om</strong> til San Sebastian. I Santander forbrugtes tidligere<br />
aarlig et Par Ladninger, men dels er der dersteds senere bleven anlagt en Isfabrik,<br />
dels skal Aceisen paa denne Artikel vare saa höi, at der ikke mere<br />
er Tanke <strong>om</strong> at kunne importere Is dertil.<br />
Foruden disse directe importerede Artikler, hvis Stilling paa det hervaerende<br />
Marked i det Foregaaende er bleven sserskildt <strong>om</strong>talt, bar sandsynligvis<br />
ogsaa enkelte andre, f. Ex. Trmmasse og Jern fra Sverige, nu s<strong>om</strong> tidligere<br />
fundet Vei hertil via Belgien og Frankrige, <strong>om</strong> end vistnok i smaa Quantiteter.<br />
Det er Consulatet bekjendt, at et Forsög paa at introducere svensk Minestaal<br />
ikke har lykkes. Og da den indenlandske Jernproduetion er i Tiltagende,<br />
idet blandt andet her i Vizeaya flere store Jernfabrikker ere blevne grundede,<br />
er Udsigten til at kunne concurrere med disse indenlandske Varer formentlig<br />
ganske svag.<br />
Spiritus. Da det ved flere Leiligheder har vaeret bragt paa Bane at<br />
söge Marked for den svenske <strong>och</strong> norske Spiritus her i Landet, hidsaettes en<br />
Opgave över Importen af Sprit til Bilbao fra de forskjellige Lande i 1884:<br />
Export. Directe Export har ikke fundet Sted fra Nordspanien til Sverige<br />
og Norge. Hovedexportartiklen herfra er fremdeles, s<strong>om</strong> for berört, Jernerts,
41<br />
der sendes til England, Frankrige, Holland og Belgien. Det exporterede Quantum<br />
anslaaes for:<br />
der mdtil i noget Aar er bleven exporteret herfra. Frisen pr Ton Jernmineral,<br />
leveret frit <strong>om</strong>bord her i Floden, er for naervserende 6 sh. 3 d. for det<br />
saakaldte »Campanil» og 6 sh. for »Rubio».<br />
Hvede- og Hughösten fik et ganske godt Udfald her i Landet. Prisen for<br />
Hvede er 22 å 24 Pesetas og for Eug 16 å 17 Pesetas pr 100 Kg.<br />
Vinhösten var ogsaa upaaklagelig god, dog gav den mindre Udbytte end<br />
i Aarefc 1883. Prisen for almindelig Bödvin var s<strong>om</strong> i 1883, eller 28 å 40<br />
Pesetas pr Hektoliter, frit <strong>om</strong>bord, exelusive Fastage.<br />
Coursen for Pund Sterling stod under det sidste Aar gjennemsnitlig i 47<br />
Pence og for Frcs i 4 Frcs 95 Cents pr 5 Pesetas, begge kort Sigt.<br />
Sundkedstilstanden har i det hele Aar vaeret SEerdeles tilfredsstillende över<br />
alt i Districtet.<br />
Stettin den 1 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I.<br />
E. Lund.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 642 <strong>om</strong> 171,512<br />
reg.-tons, deraf 357 svenska <strong>om</strong> 83,200 <strong>och</strong> 285 norska <strong>om</strong> 88,312 reg.-tons;<br />
antalet med last afgångna fartyg utgjorde 321 <strong>om</strong> 83,998 reg.-tons, deraf 235<br />
svenska <strong>om</strong> 57,171 <strong>och</strong> 86 norska <strong>om</strong> 26,827 reg.-tons.
42<br />
De särskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet besöktes år 1884 af följande antal<br />
fartyg:<br />
således i det hela en tillökning af 25 fartyg samt 25,112.93 reg.-tons.<br />
Den svenska ångbåtsfarten på distriktet har, ehuruväl icke i skeppsantal,<br />
dock i drägtighet åter igen något tilltagit. Sålunda ank<strong>om</strong>mo hit de senare åren:<br />
De det sistlidna året gjorda 333 ångbåtsresorna utfördes af 58 särskilda<br />
ångfartyg <strong>om</strong> sammanräknadt 17,767 reg.-tons, hvaraf ett gjorde 77 resor, ett<br />
48, ett 37, ett 14, ett 13, ett 11, ett 10, ett 8, tre 6, ett 5, fem 4, nio 3,<br />
tretton 2 <strong>och</strong> nitton hvardera 1 resa. Af dessa anlände till Stettin från Sverige<br />
100 <strong>och</strong> från utrikes orter 75 svenska ångfartyg, tillsammans 175, af hvilka<br />
96 från Sverige <strong>och</strong> 53 från utlandet innehade last. Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo från<br />
Sverige till Stralsund 78, Swinemunde 65 <strong>och</strong> Wolgast 3 svenska ångbåtar<br />
samt från utrikes orter till Colberg 2, Kiigenwalde 2, Swinemunde 1 oeh<br />
AVolgast 4 svenska ångfartyg. Från Stettin afgingo till Sverige 107 <strong>och</strong> til!<br />
utrikes hamnar 73, summa 180 svenska ångfartyg, af hvilka 77 intagit last<br />
till Sverige <strong>och</strong> 30 till utrikes orter; till Sverige afgingo derjemte från Kiigenwalde<br />
1, Stralsund 78, Swinemunde 58 <strong>och</strong> Wolgast 5 samt till utrikes orter<br />
från Colberg 1, Kiigenwalde 2, Stralsund 1, Swinemunde 3 <strong>och</strong> från Wolgast<br />
4 svenska ångare.<br />
De i min förra årsberättelse <strong>om</strong>nämnda svenska ångbåtslinier på distriktet<br />
upprätthöllos, dock med den förändring att ångfartyget »Exc. Posse» ersattes<br />
af Göteborgsbåtarne, s<strong>om</strong> i sin reguliera route Stettin—Bergen äfven upptogo<br />
Ystad, Malmö, etc. — Ångfartyget »Sten Sture» utförde äfven förlidet år<br />
77 dubbelresor Malmö—Stralsund <strong>och</strong> befordrade, ut<strong>om</strong> post <strong>och</strong> något gods,<br />
1,483 passagerare till Stralsund samt 1,242 derifrån; den härför planmessigt<br />
beräknade passagerare-intägten utgjorde 39,496 kronor.<br />
Den norska ångbåts/arten på distriktet har åter igen en högst betydlig<br />
tillväxt att uppvisa. Sålunda besöktes distriktet:
43<br />
Sistberörda 128 ångbåtsresor utfördes af 54 olika ångfartyg, drägtiga<br />
17,826 reg.-tons; deraf gjorde ett 8 resor, ett 6, fem 5, sex 4, åtta 3, åtta 2<br />
<strong>och</strong> tjugufem hvardera 1 resa. Till Stettin allena ank<strong>om</strong>nio frän Norge 69<br />
<strong>och</strong> från utrikes orter 50 norska ångare, tillsammans 119, s<strong>om</strong> samtliga medförde<br />
last; från Norge anlände vidare till Colberg 2, Stolpmilnde 1 <strong>och</strong> Wolgast<br />
2 samt från utrikes hamnar till Colberg 1, Stolpmiinde 2 oeh Swinemunde<br />
1 norsk ångare, samtliga med last. — Frän Stettin afgingo till Norge 4 med<br />
last oeh 27 i barlast.<br />
Enligt konsulatets anteckningar deltogo de Förenade rikenas fartyg i härvarande<br />
in- <strong>och</strong> utförsel s<strong>om</strong> följer:<br />
I importen från Sverige till Stettin partieiperade 115 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
25,930 reg.-tons; deraf ank<strong>om</strong>mo 41 med 12,606 tons (<strong>om</strong> 1,000 kg.) gatsten<br />
<strong>och</strong> granitblock, 13 med 7,157 tons jernnialm, 8 med 1,920 tons faltspat, 5<br />
med 1,599 tons is, 4 med 1,010 tons jern <strong>och</strong> resten med 1,890 t:r sill, 450<br />
tons oljekakor samt 900 tons styckegods. — De å linien Bergen—Göteborg—<br />
Malmö—Stettin reguliert kurserande Göteborgsbåtarne »Iris», »Temis» <strong>och</strong><br />
»Irene» hitförde från norska <strong>och</strong> svenska hamnar: 1,648 t:r sill, 1,685 t:r trän.<br />
1,730 tons svafvelkis, 1,670 lådor tändstickor oeh 700 tons div. gods. —<br />
Från Sverige anlände med svenska fartyg till Stralsund 4 trälaster, 240 t:r<br />
tjära, 60 tons is <strong>och</strong> 595 tons gods; till Swinemunde 19,720 tons gatsten <strong>och</strong><br />
granitblock <strong>och</strong> 345 tons jern; till Wolgast 2 fartyg med granitblock. — Den<br />
förtjenta bruttofrakten utgjorde härför 257,006 rak.<br />
I importen från utrikes orter till Stettin deltogo 75 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
21,957 reg.-tons, derutaf ank<strong>om</strong>mo från Xorge 17 med 6,183 tons is, 10 med<br />
2.350 tons faltspat, <strong>och</strong> i Stralsund lossade dessut<strong>om</strong> 1 svenskt fartyg 46 tons<br />
norsk is. Från andra främmande hamnar anlände resten svenska fartyg, hvaraf<br />
24, mest från Byssland, med 10,692 tons spanmål, 7, mest från Amerika, med<br />
21,743 fat petroleum, 1 med 2,343 fat harts, 1 med 1,045 tons kopparmalm<br />
<strong>och</strong> de öfriga med 3,250 tons div. gods. Dessut<strong>om</strong> utlossade svenska fartyg i<br />
Colberg 325 tons råg <strong>och</strong> hvete, 1,278 tons kol; i Eilgemvalde 2 laster råg<br />
från Ryssland; i Stralsund 109 tons kol, 2,064 fat linolja <strong>och</strong> 71 tons hafre;<br />
i Swinemttnde 400 tons rysk hafre samt i Wolgast 388 tons rysk råg <strong>och</strong> 3<br />
laster amerikanskt trä. Bruttofrakten uppgick härför till 337,600 rnik.<br />
Exporten till Sverige från Stettin med 104 svenska fartyg <strong>om</strong> 22,146<br />
reg.-tons har bestått af 1,330 tons potatis, 547 tons rapskakor, 350 tons mursten,<br />
5,192 ballonger syra <strong>och</strong> 14,216 tons div. gods, bestående mest af socker,<br />
mjöl, salt etc. Vidare utfördes till Sverige med svenska fartyg från Stralsund<br />
1.100 säckar mjöl, 126,5 tons gods; från Swinemunde 21 tons gods <strong>och</strong> från<br />
"VVolgast 6,700 säckar mjöl. Bruttofrakten var härför stipulerad till 163,075 rmk.<br />
Exporten till utrikes orter från Stettin med 40 svenska fartyg <strong>om</strong> 16,395<br />
reg.-tons har utgjorts af 7,060 tons sprit, 2,000 tons div. gods, 920 tons gipssten,<br />
300 tons salt, 380 tons socker, 8,978 t:r cement, 7,035 t<strong>om</strong>fat <strong>och</strong><br />
165,000 st. murtegel. Derjemte aflastades med svenska fartyg från Colberg<br />
250 tons trä, från Stralsund 250 tons hvete, 42 tons fernissa <strong>och</strong> 25,000<br />
mursten samt från Wolgast 9,650 säckar mjöl <strong>och</strong> 40 tons färgträ. Bruttofrakten<br />
uppgafs utgöra 241,727 rak.<br />
I importen från Norge till Stettin deltogo icke mindre än 118 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 33,475 reg.-tons mot endast 56 <strong>om</strong> 11,483 under år 1883. — Denna<br />
ansenliga tillväxt härleder sig hufvudsakligen från vår ovanligt stora tillförsel<br />
af is, med hvilken artikel 70 norska fartyg ank<strong>om</strong>mo direkte från Norge <strong>och</strong><br />
utlossade härstädes 29,930 tons; för öfrigt anlände hit 36 med 35,795 t:r
44<br />
norsk sill, 10 med 6,942 tons norsk svafvelkis <strong>och</strong> resten med 892 tons fältspat<br />
samt 239 t:r trän. Vidare infördes från Norge till:<br />
Den förtjenta bruttofrakten utgjorde härför 375,250 rmk, hvaraf 252,471 rmk<br />
föllo på 80 med is lastade fartyg.<br />
I importen frän utrikes orter till Stettin deltogo 118 norska fartyg <strong>om</strong><br />
42,656 reg.-tons; af dessa ank<strong>om</strong>mo 48 fartyg från Nordamerika, 45 från<br />
Storbritannien, 10 från Ryssland <strong>och</strong> endast 1 från Sverige. 44 anlände med<br />
186,447 barrels petroleum, 4 med 11,748 fat harts, 35 med 69,788 f.r skotsk<br />
sill, 5 med 1,196 tons porslinslera, 7 med 3,570 tons råg, 4 med 968 tons<br />
hvete <strong>och</strong> 695 tons hafre; dessut<strong>om</strong> utlossades från här ofvannämnda antal<br />
norska fartyg 3,255 tons fosfat <strong>och</strong> guano, 2,921 tons styckegods, 1,950 tons<br />
gatsten <strong>och</strong> 1,650 tons oljekakor. Från främmande hamnar lossade norska<br />
fartyg vidare i:<br />
Bruttofrakten uppgick härför till 1,168,080 rmk.<br />
Exporten till Norge från Stettin med 12 norska fartyg <strong>om</strong> 2,323 reg.-tons<br />
bestod af 705 tons mjöl, 273 tons potatis <strong>och</strong> 550 tons div. gods. Till Norge<br />
från Wolgast utförde 3 norska fartyg 470 tons mjöl. Bruttofrakten uppgafs<br />
till 17,558 rmk.<br />
Exporten till utrikes orter från Stettin med 64 norska fartyg <strong>om</strong> 22,240<br />
reg.-tons bestod af 4,920 tons styckegods, 2,241 tons salt, 1,220 tons kalk<br />
<strong>och</strong> chamottsten, 975 tons mjöl, 13,100 t:r cement, 4,645 load ek <strong>och</strong> furu<br />
<strong>och</strong> 45,886 st. t<strong>om</strong>ma petroleumfat; 11 fartyg intogo trälast till England <strong>och</strong><br />
5 till Nederländerna. Från Colberg afgingo 3 norska fartyg med 778 load trä<br />
<strong>och</strong> från Wolgast 2 med 200 tons hvete, 200 tons socker <strong>och</strong> 150 tons trä.<br />
Bruttofrakten var stipulerad till 187,801 rmk.<br />
Hela antalet af de med last till provinsen P<strong>om</strong>mern bland andra ank<strong>om</strong>na<br />
<strong>och</strong> afgängna fartyg utgjorde för år 1884:<br />
De på distriktet förtjenta <strong>och</strong> stipulerade bruttofrakler utgjorde, s<strong>om</strong> ofvan,<br />
sammanräknadt:
45<br />
Härutaf framgår tydligen verkan af de alltjemt fallande frakternas tendens,<br />
i det att fraktintägterna under dessa tre senare år icke hållit jemna steg med<br />
den ansenliga tillökningen i fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet.<br />
Besättningarne på de svenska <strong>och</strong> norska fartyg s<strong>om</strong> det förflutna året<br />
besökte Stettin utgjorde resp. 2,207 <strong>och</strong> 2,516 man <strong>och</strong> vid vicekonsulsstationerna<br />
resp. 838 <strong>och</strong> 494 man. — Under årets lopp verkstäldes vid generalkonsulatet<br />
för 28 svenska <strong>och</strong> 78 norska fartyg följande mönstringsexpeditioner,<br />
hvarvid det mönstrade sjöfolkets nationalitet var:<br />
Således hafva i det hela afmönstrats 173 <strong>och</strong> påmönstrats 108, tillsammans<br />
281 man.<br />
I månadshyra med segelfartyg betaltes för matroser 36 ä 45 kr., lättmatroser<br />
30 ä 35, jungmän 20 å 32 <strong>och</strong> kockar 48 ä 56 kronor.<br />
Här anmälda rymningsfall voro: 1 tysk man från 1 svenskt fartyg samt<br />
4 norrmän <strong>och</strong> 1 svensk från 2 norska fartyg; vid ett norskt fartygs afgång<br />
arresterades 1 svensk man för gjorda skulder i land. Två olycksfall inträffade<br />
<strong>om</strong> bord å norska fartyg i hamn, hvarvid 1 man drunknade <strong>och</strong> 1 nedföll i<br />
lastrummet. Å härvarande sjukhus hafva varit upptagne 1 svensk <strong>och</strong> 6 norska<br />
sjömän, af hvilka senare 1 afled <strong>och</strong> de öfriga utskrefvos friska. — Befälhafvare<br />
<strong>om</strong>byttes här <strong>om</strong> bord å 2 svenska <strong>och</strong> 3 norska fartyg. Ett norskt barkskepp<br />
»Adria» strandade med islast under storm vid Swinemtinde <strong>och</strong> blef vrak.<br />
Antalet nödstälda personer, s<strong>om</strong> anhöllo <strong>om</strong> konsulatets understöd, utgjordes<br />
af 15 svenska <strong>och</strong> 19 norska undersåtar, hvilka dels hemsändes, dels understöddes<br />
med mindre belopp. — Till konsulatet ingingo år 1884 361 bref <strong>och</strong><br />
postförsändelser samt utfärdades eller afsändes 427 skrifvelser <strong>och</strong> 81 korsband<br />
i embetsväg. De till sjömän under konsulatets adress inlupna bref <strong>och</strong> postförsändelser<br />
utgjorde ungefär 2,700 st., derutaf voro 12 penningebref. De af<br />
sjömän gen<strong>om</strong> konsulatets försorg till vederbörande adressater hemsända penningebelopp<br />
utgjorde tillsammans de 4 senare åren:
46<br />
Sistlidet är inkasserades efter en här afliden norrman 220 kr. <strong>och</strong> hemsändes<br />
jemte öfrig qvarlåtenskap till föräldrarne.<br />
I mediet af sistlidne april månad ank<strong>om</strong> en norsk prestman, pastor Tischendorf,<br />
till Stettin <strong>och</strong> upprättade här en skandinavisk sjömansmission, för<br />
att verka för kristlig kunskap <strong>och</strong> uppbyggelse bland den mängd sjöfolk från<br />
de nordiska landen, s<strong>om</strong> en längre eller kortare tid uppehålla sig härstädes.<br />
Gen<strong>om</strong> visad välvilja å myndigheternas sida upplåts kostnadsfritt en af stadens<br />
nära hamnen bäst belägna kyrkor, »S:t Gertrud», till afhållande af skand. luth.<br />
gudstjenst hvarje söndag kl. 11 f. m. Derjemte anordnades för sjömännen en<br />
läslokal, der de hvarje afton kl. 6—9 funno skand. tidningar, böcker <strong>och</strong> skrifmaterial<br />
samt hvarje onsdag afhölls bibelförklaring. Stationens <strong>och</strong> prestens<br />
underhåll var hänvisadt till den privata välgörenheten, <strong>och</strong> ha gen<strong>om</strong> frivilliga<br />
bidrag ingått från svenska <strong>och</strong> norska fartyg samt deras manskap 546 rmk,<br />
privatpersoner härstädes 563, i Sverige 556, i Norge 1,025 <strong>och</strong> i Danmark<br />
200, summa 2,890 riksmark. — Skall detta goda <strong>och</strong> gagnerika foretag ej nu<br />
gå under, så torde mera understöd från hemlanden vara erforderligt.<br />
Af sjögående fartyg besöktes Stettins hamn sistlidet är af:<br />
alltså sistlidet år<br />
1883.<br />
357 fartyg <strong>och</strong> 157,051 reg.-tons mera än under år<br />
Ordnade efter nationaliteten befunno sig förlidet år bland de sjögående<br />
fartygen: 2,416 tyska, 488 engelska, 363 danska, 222 svenska, 214 norska,<br />
41 holländska, 16 ryska, 7 franska, 1 amerikanskt <strong>och</strong> 1 österrikiskt.<br />
Det förflutna året visar således åter igen en större utsträckning i härvarande<br />
<strong>sjöfart</strong> än det föregående. Grunden härtill torde vara att söka i en<br />
längre öppen <strong>sjöfart</strong> än år 1883 samt vidare i den ut<strong>om</strong>ordentligt stora isimporten<br />
från Sverige <strong>och</strong> Norge. S<strong>om</strong> innevarande vinter redan varit kallare<br />
<strong>och</strong> för isbildning gynsammare, så torde istillförseln detta år deremot blifva<br />
obetydlig. — Ehuru antalet fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> med petroleum, var mindre än<br />
ar 1883, så öfversteg dock det importerade antalet barrel det förra årets; häraf<br />
framgår att. sedan anläggandet af vår nya petroleumlossningsplats, större fartyg<br />
blifvit hit afslutade, s<strong>om</strong> förr ej kunde passera våra derför ej nog breda broar<br />
för angörande af den gamla petroleumlossningsplatsen. — Importen af spanmål från<br />
Ryssland var mindre än under år 1883; äfven vår sädesutförsel inskränkte sig<br />
endast till obetydliga dellaster på England. Likaledes vår potatisexport till<br />
England <strong>och</strong> Sverige bestod mest i mindre partier.<br />
Fraktraterna voro i det hela taget så nedtryckta, att rederierna till <strong>och</strong><br />
med vid största sparsamhet måste låta sina fartyg göra åtskilliga resor med<br />
förlust eller tidtals lägga upp dem. Kolfrakterna varierade merendels mellan<br />
4 sh. <strong>och</strong> 4 sh. 9 d. pr ton till Swinemiinde <strong>och</strong> 4 sh. 6 d. å 5 sh. 9 d.<br />
till Stettin. För träaflastning var, oaktadt de låga frakterna, anbudet af passande<br />
segelfartyg starkare än frågan efter rymd; en del fartyg nödgades derföre<br />
afsegla i barlast. — De från Amerika hit anlända segelfartyg returnerade<br />
till största delen dit åter med salt, t<strong>om</strong>ma petroleumfat, cement <strong>och</strong> jern.<br />
Den oerhörda öfverproduktionen af ångfartyg, isynnerhet i England, har<br />
i alla verldens hamnar framkallat en fraktkris, s<strong>om</strong> gör de flesta ångbåtsresor<br />
mindre vinstgifvando, ja mänga till <strong>och</strong> med förlustbringande. Sålunda har ang-
47<br />
båtsbyggeriet i England, gynnadt af billiga penningar, jern <strong>och</strong> ko!, i de senare<br />
åren antagit ofantliga dimensioner, i det den engelska ångbåtsflottan, s<strong>om</strong> efter<br />
»Bureau Veritas» år 1881 hade en rymd af 2,773,082 reg.-tons,<br />
deremot vid slutet af år 1884 hade 4,247,748 »<br />
alltså en tillväxt af.. 1,474,666 reg.-tons<br />
eller ungefär 48 %.<br />
Svårigheten för de rederier, s<strong>om</strong> äro nödsakade att assurera sina fartyg<br />
i Hamburg, London eller Paris, okas ytterligare derigen<strong>om</strong> att de måste<br />
betala deryarande assurans-aktiebolag en sedan 2 år faststående premie af 10<br />
%', incl. extra tillägg för jern- <strong>och</strong> malmlaster etc. Man agiterar nu derföre<br />
här å platsen för bildandet af en på ömsesidighet beroende assuransförening<br />
med princip af en sträng, kontrollerad taxa samt rederiernas delaktighet af 10<br />
%. Man har ännu ej enat sig <strong>om</strong>, huruvida en laglig reglering af denna princip<br />
vore fördelaktigare. Man väntar af sådana ekon<strong>om</strong>iska grundsatser att skador<br />
<strong>och</strong> förluster skola minskas <strong>och</strong> sålunda premierna af sig sjelfva blifva<br />
billigare.<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Lübeck den 7 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1S84.)<br />
II.*<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> under ar<br />
1884 lossade eller iutogo last i hamnar af distriktet, var s<strong>om</strong> följer:<br />
I. Svenska fartyg.<br />
a) Segelfartyg:<br />
' Afd. I se sid. 20.
48<br />
Efter afdrag af de vid årets början qvarliggande 27 fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
4,319.95 tona, hvilka i generalkonsulatets berättelse för 1883 äro inberäknade<br />
bland de under samma Sr till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg, utgör antalet<br />
af de svenska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> under år 1884 besökt distriktet, 1,302<br />
st. <strong>om</strong> 211,048.8 2 tons. Af dessa fartyg ank<strong>om</strong>mo:<br />
Vid jemförelse med förhållandet i förevarande hänseende år 1883, då antalet<br />
ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjorde:<br />
Summa 1,204 fartyg <strong>om</strong> 186,595.19 tons — visar sig för år 1884 en till-<br />
Hkning i antalet fartyg af 98 <strong>och</strong> i drägtigheten af 24,453.6 3 tons.<br />
II. Norska fartyg.<br />
a) Segelfartyg:
49<br />
Totalsumman af de norska segel- <strong>och</strong> ångfartyg, s<strong>om</strong> under året ank<strong>om</strong>mo<br />
till distriktets hamnar, utgjorde 173 <strong>om</strong> 35,408.12 tons. Af dessa fartyg<br />
ank<strong>om</strong>mo<br />
Summa 173 fartyg <strong>om</strong> 35,408.12 tons, hvilket vid jemförelse med förhållandet<br />
under år 1883, då antalet ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjorde:<br />
Summa 147 fartyg <strong>om</strong> 26,065.81 tons — utvisar för år 1884 en tillökning<br />
i antalet fartyg af 26 med 9,342.31 tons.<br />
De af svenska <strong>och</strong> norska fartyg i fart på distriktet förtjenta bruttofrakter<br />
utgjorde enligt lemnade uppgifter för år 1884:<br />
För ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg tills. Kr. 1,966,524<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 4
50<br />
De olika hamnarnas betydenhet för den svenska fraktfarten utvisar följande<br />
öfversigt:<br />
1884<br />
1883<br />
1882
51<br />
Följande siffror gifva en öfversigt af den svenska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet<br />
under åren 1881—1884:<br />
Den norska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet är mindre betydlig:<br />
Totalimporten af trävaror till Liibeek från Sverige <strong>och</strong> Finland uppgifves<br />
för de sex sista åren s<strong>om</strong> följer:<br />
Trävaruimporten sjöledes till Ltibeck både utifrån <strong>och</strong> från andra tyska<br />
hamnar uppgifves för de tre sista åren i runda ta! till:
52<br />
Trots den i allmänhet goda skörden voro konjunkturerna för <strong>handel</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>sjöfart</strong> under nästlidna är högst ogynsamma <strong>och</strong> klagades allmänt öfver öfverspekulation<br />
<strong>och</strong> stark konkurrens. Erfarenheten tyckes visa, att de svenska<br />
<strong>och</strong> finska trävaruexportörerna, liks<strong>om</strong> de nordamerikanska, ej k<strong>om</strong>ma att inskränka<br />
afverkningen, innan de enskildes åtk<strong>om</strong>liga skogar blifvit så medtagna,<br />
att ej stort mer finnes qvar att exportera. Utförseln af spärrar <strong>och</strong> bjelkar<br />
från Sverige <strong>och</strong> Finland börjar redan ganska märkbart att aftaga <strong>och</strong> höllo<br />
sig derför äfven priserna under nästlidna år relativt något högre.<br />
Vid innevarande års början var behållningen ej allenast af bräder <strong>och</strong><br />
plankor, utan äfven af fyrkantigt virke i distriktets hamnar betydlig <strong>och</strong> efterfrågan<br />
ringa. Då enligt ingångna underrättelser från produktionsorterna afverkningen<br />
varit betydlig, väntas ingen förbättring i prisen pä gran; men s<strong>om</strong> användandet<br />
af furu till golfbräder är i tilltagande, kunde för denna artikel möjligen<br />
någon förhöjning ega rum, derest ej importtullen på trävaror blefve öfver<br />
måttan förhöjd.<br />
Enligt regeringens förslag till tyska riksdagen, skall tullen på ohyflade<br />
bräder <strong>och</strong> plankor förhöjas från 1 mark 50 pf. till 12 mark pr kbm., d. v. s.<br />
åttadubblas; på fyrkantigt virke från 1 mark 50 pf. till 6 mark, pr kbm..<br />
d. v. s. fyrdubblas, <strong>och</strong> på sågtimmer från 60 pf. till 1 mark 80 pf. pr kbm.,<br />
d. v. s. tredubblas.<br />
Under år 1884 <strong>om</strong>sattes fyrskurna furubräder <strong>och</strong> plankor från Grefle,<br />
Söderhamns <strong>och</strong> Hudiksvalls distrikt till följande medelpriser pr standard fritt<br />
<strong>om</strong> bord, l:a märken:<br />
Osorterade 5-tuins bräder betaltes med 100 —120 mark. Gran <strong>om</strong>sattes 5—<br />
20 X billigare än furu.<br />
Bräder <strong>och</strong> plankor från Sundsvall, Hernösand <strong>och</strong> Umeå betalas vanligen<br />
20—30 mark billigare för l:a, 10—20 mark för 2:a <strong>och</strong> 5—10 mark för 3:a<br />
<strong>och</strong> 4:a. Af trävaror från ännu nordligare hamnar <strong>om</strong>sättas l:a <strong>och</strong> 2:a ännu<br />
10 mark lägre.<br />
För osorterad furu från Gefle—Hernösands tullkammardistrikt regulerade<br />
följande priser:<br />
Af vankantiga eller s. k. valbräder från Oskarshamns, Vesterviks <strong>och</strong><br />
Valdemarsviks distrikt <strong>om</strong>sattes 14'X3" <strong>och</strong> 2" plankor <strong>och</strong> 1'/," bräder<br />
till 40 pf. pr kbf. För 12'XI7," bräder, l:a sort, betaltes f. o. b. i bestämmelseorten<br />
:
53<br />
Af fyrhugget byggnadsvirke, s<strong>om</strong> mest importeras frän Skellefteå distrikt,<br />
var tillgången på våren <strong>och</strong> vid s<strong>om</strong>marens början inskränkt, hvarfbr priserna<br />
gingo upp <strong>om</strong>kring 20 %, men på hösten inträdde ånyo prisfall till följd af<br />
starkare import. För spärrar <strong>och</strong> bjelkar regulerade följande medelpris:<br />
I provinsen Schleswig-Holstein regulerade ungefär samma trävarupriser s<strong>om</strong><br />
i Ltlbeck. Importen af sågad vara till dervarande hamnar anses hafva varit<br />
åtminstone 20 % starkare än under år 1883, <strong>och</strong> inträdde derför under s<strong>om</strong>marens<br />
lopp ett prisfall af c:a 10 %.<br />
Till Kiel ank<strong>om</strong>mo med trävaror från Sverige 117 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 15,239 tons <strong>och</strong> 17 främmande, h varibland 7 norska, <strong>om</strong> tillsammans<br />
3,975 tons; med tuktad sten 41 svenska <strong>och</strong> 8 främmande. Närmare<br />
uppgifter hafva ej ännu kunnat erhållas.<br />
Till Flensburg importerades, enligt vicekonsulns uppgift, med 70 svenska<br />
fartyg <strong>och</strong> 1 norskt 11,079 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 3,390 d:o bjelkar <strong>och</strong><br />
spärrar, 500 st. läkter, 78,625 kg. jern <strong>och</strong> stål, 19,890 kg. tjära etc.<br />
Till Holtenau infördes med svenska fartyg 11,997 tolfter bräder, 22,418<br />
st. spärrar etc., till Eckernförde 180,000 kbf. div. trävaror, till ApeDrade<br />
18,307 tolfter bräder <strong>och</strong> plankor, 12,821 st. spärrar <strong>och</strong> bjelkar, till Burg<br />
(på Fehmern) 1,830 tolfter bräder <strong>och</strong> plankor, 3,230 st. bjelkar <strong>och</strong> spärrar<br />
etc.<br />
Till Cappeln ank<strong>om</strong>mo med svenska fartyg 6,778 tolfter bräder <strong>och</strong> plankor<br />
samt 8,159 st. bjelkar <strong>och</strong> spärrar. Dessut<strong>om</strong> importerades från Sverige<br />
med tyska fartyg c:a 14,000 kbf. spärrar <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 20,000 kbf. bräder.<br />
Enligt uppgift från vicekonsulatet i Eckernförde ditk<strong>om</strong>mo från Kalmartrakten<br />
med smärre preussiska farkoster c:a 10,000 l 8> lefvande ålar, s<strong>om</strong> försåldes<br />
till <strong>om</strong>kring 5,000 mark. Dervarande fiskrökare importerade äfven från<br />
Göteborg <strong>om</strong>kring 20,000 kbf. färsk sill, värda c:a 30,000 mark.<br />
Till distriktets ofriga hamnar i Schleswig-Holstein var importen från Sverige<br />
obetydlig. Till vicekonsulsstationerna i Friedriehstadt, Heiligenhafen <strong>och</strong> Tönning<br />
ank<strong>om</strong> intet svenskt eller norskt fartyg; till Wyk (på Föhr) endast en svensk<br />
haverist. Till Hoyer anlände intet svenskt fartyg, men 2 norska. Till Cappeln,<br />
Liitjenburg <strong>och</strong> Warburg ank<strong>om</strong> intet norskt fartyg.<br />
Enligt uppgift från vicekonsulatet i Rostock bestod den svenska importen<br />
till denna hamn af 8,141 kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 4,033 kbm. spärrar <strong>och</strong><br />
bjelkar, 280 t:r tjära, 636 t:r bränd kalk, 748 st. slipstenar etc.<br />
Af fyrhugget virke betingade /,"— 7;" 30—32 öre, /„" 35 — 40 öre pr<br />
kbf. eng. mått f. o. b. i utskeppniagsorten.<br />
För vankantiga bräder regulerade ungefär samma priser s<strong>om</strong> i Liibeck.<br />
Till Wismar ank<strong>om</strong>mo med 56 svenska <strong>och</strong> 12 främmande fartyg 9,4.19<br />
kbm. bräder <strong>och</strong> plankor, 3,993 kbm. spärrar <strong>och</strong> bjelkar, 690 kbm. kalk,<br />
3,522 etr eldfast tegel, 440 d:o Höganäslera, 155 d:o tjära, 12,089 d:o hafre,<br />
1,629 d:o jern, 16,547 d:o is etc.<br />
Den starkare exporten af svenska trävaror till Wismar hade ej sin grund<br />
i tilltagande förbrukning, då jordbruket, Mecklenburgs hufvudnäring, befinner<br />
sig i ett ganska betryckt läge, utan dels i upprättandet af en större hyfvelverkstad,<br />
der <strong>handel</strong>shus i Hannover <strong>och</strong> Hildesheim numera låta förarbeta, sin<br />
import af bräder <strong>och</strong> plankor, dels äfven i förbudet att för framtiden från<br />
Sverige exportera fyrkantigt virke under vissa dimensioner. Man skyndade
54<br />
derför att förse sig med spärrar af svagare dimensioner, hvilket på våren föranledde<br />
en prisstegring af 8 a 10 öre pr kbf.<br />
För kauthuggna furusparrar <strong>och</strong> bjelkar från Skellefteå <strong>och</strong> Piteå distrikt<br />
betaltes:<br />
Fyrhugget virke står här något högre än i distriktets öfriga hamnar,<br />
emedan man både fordrar större medellängd <strong>och</strong> äfven ställer högre anspråk<br />
på varans beskaffenhet.<br />
Från svenska <strong>och</strong> norska hamnar importerades till Ltibeck <strong>om</strong>kring 12,300<br />
tons is. Till Wismar ank<strong>om</strong>mo från Sverige 15,646 ctr <strong>och</strong> från Norge<br />
35,340 ctr d:o. Till Rostock k<strong>om</strong>mo 6 islaster, alla från Sverige, till Kiel 25,<br />
till Flensburg 1 <strong>och</strong> till Eckernförde 1, alla från Norge.<br />
Gotlandskalk <strong>om</strong>sattes i distriktets hamnar till 15—17 mark pr läst<br />
<strong>om</strong> 12 t:r.<br />
Omsättningen af svenskt siångjern var under året föga liflig <strong>och</strong> är numera<br />
förrådet af denna artikel, till följd af den direkta exporten till Hamburg,<br />
härstädes inskränkt. Eåjern <strong>och</strong> valsad jerntråd transiterade i större qvantiteter<br />
till Westfalen, hvaremot förbrukningen af svenskt jern till hästskosöm (»Hufnageleisen»)<br />
ständigt är i aftagande, då den handsmidda hästskosömmen allt mer<br />
uttränges af maskingods. Priset å svenskt stångjern varierade mellan 22 <strong>och</strong><br />
23 mark pr 100 kg., levereradt här på platsen förtulladt; <strong>och</strong> torde detta pris<br />
k<strong>om</strong>ma att bibehålla sig under nästa säsong. Westfaliskt jern <strong>om</strong>sattes för<br />
närvarande till 13 3 /4 mark pr 100 kg. mot 13 mark vid slutet af år 1883.<br />
18 mindre fartyg intogo i Ekensund mursten för Göteborg. Afven från<br />
andra hamnar i Schleswig-Holstein afgingo både svenska <strong>och</strong> främmande fartyg<br />
med mursten sås<strong>om</strong> barlast till Sverige. Priset var 20—25 mark pr mille.<br />
Från Wismar utfördes till Sverige med 1 svenskt <strong>och</strong> 4 främmande fartyg<br />
tillsammans 14,578 etr hvete. Från Burg (på Fehmern) gingo till Kalmar<br />
<strong>och</strong> Malmö <strong>om</strong>kring 3,000 ctr hvete, s<strong>om</strong> kostade 155 mark pr 1,000 kg.<br />
f. o. b. Frakt 5 mark pr ton.<br />
Utsigterna för sjöjarten blifva år från år sorgligare, <strong>och</strong> hafva fraktprisen<br />
svårligen någonsin varit lägre än under nästlidna år. Till följd af den alltjemt<br />
tilltagande konkurrensen med ångare visade sig mot vanligheten ingen tendens<br />
till stegring i fraktprisen mot hösten, utan fortforo de oafbrutet att falla intill<br />
seglationstidens slut. Styckegods befordras numera nästan aldrig med segelfartyg,<br />
spanmål sällan. Afven stenkolstransporten sker till större delen med<br />
ångare. Under det förflutna året voro raterna både för ångare <strong>och</strong> segelfartyg<br />
så låga, att de ofta förorsakade rederierna förlust. Äfven för det ingångna<br />
året äro utsigterna mörka <strong>och</strong> särskildt hvad frakterna på Tyskland beträffar<br />
torde de föreslagna oerhörda förhöjningarna i tullsatserna för spanmål <strong>och</strong> trävaror<br />
vara egnade att ytterligare försämra marknaden.<br />
För segelfartyg regulerade följande frakter:<br />
från hamnarna i Bottniska viken för bräder <strong>och</strong> plankor 26—28 mark<br />
in full pr standard för första resan samt 20—24 mark för andra <strong>och</strong> tredje;<br />
från Piteå <strong>och</strong> Skellefteå för spärrar <strong>och</strong> bjelkar kr. 5V2 å kr. 3/4 in<br />
full pr 317S kbf. f° r första resan, sedermera kr. 4 l /2 å kr. 5;
55<br />
från Valdemarsvik, Vestervik <strong>och</strong> Oskarshamn 10 öre in full pr kbf. för<br />
fyrskurna bräder <strong>och</strong> 12 öre för vankantiga;<br />
från ryska <strong>och</strong> finska hamnar 20—26 mark in full pr standard;<br />
från de engelska kolhamnarna varierade frakterna från £ 7 till £ 7 10 sh.<br />
in full pr keel; till Flensburg <strong>och</strong> Kiel betaltes endast £ 6 10 sh.<br />
För ångare gälde följande frakter:<br />
För fyrskurna bräder <strong>och</strong> plankor från Gefle, Söderhamn <strong>och</strong> Sundsvall<br />
21 till 25 mark pr standard in full;<br />
från Valdemarsvik <strong>och</strong> Vestervik 2 kr. in full pr reducerad tolft vankantiga<br />
bräder <strong>och</strong> 10—12 öre med 5 % pr kbf. för fyrskurna;<br />
för tändstickor från Kalmar <strong>och</strong> Norrköping kr. 1,25 å kr. 1,50 in full<br />
pr kista; från Göteborg kr. 1,50 (enligt årsackord billigare);<br />
för jern <strong>och</strong> stål från Stockholm kr. 7 med 10 % pr 1,000 kg. samt<br />
30 pf. in full pr 50 kg. enligt årsackord; från Norrköping, Vestervik etc. 35<br />
pf. med 5 % pr ctr;<br />
för färsk lax från Stockholm kr. 2 med 10 % pr ctr;<br />
för svinkreatur från Malmö kr. 3 å kr. 3,7 5 in full pr st.; från Helsingborg<br />
kr. 4 samt från Halmstad <strong>och</strong> Falkenberg kr. 6;<br />
för blockis från Luleå <strong>och</strong> Råneå 8Y2—9 mark; från Norge 6'/2 mark<br />
pr levererade 1,000 kg.;<br />
från ryska hamnar för sprit 21 mark pr 144 wedro;<br />
från Riga, Reval <strong>och</strong> Libau 9—12 mark pr 1,000 kg. råg; annan spanmål<br />
i proportion;<br />
från engelska kolhamnar samma frakter s<strong>om</strong> för segelfartyg;<br />
för ris från Rangoon till Flensburg betaltes 45 sh. pr ton för ångare <strong>och</strong><br />
47 sh. 6 d. för segelfartyg.<br />
Under nästlidna år ank<strong>om</strong>mo till Liibeck 1,335 ångare <strong>om</strong> 971,475 kbm.<br />
<strong>och</strong> 934 segelfartyg <strong>om</strong> 250,077 kbm., tillsammans 2,269 fartyg <strong>om</strong> 1,221,552<br />
kbm. Under nästföregående år anlände 1,168 ångare <strong>om</strong> 805,726 kbm. <strong>och</strong><br />
844 segelfartyg <strong>om</strong> 225,146 kbm., tillsammans 2,012 fartyg <strong>om</strong> 1,030,872<br />
kbm. Till drägtigheten var <strong>sjöfart</strong>en på Liibeck under nästlidna år betydligare<br />
än någonsin förut, hvilket får tillskrifvas dels den under hela vintern oafbrutet<br />
fortfarande ångbåtsfarten, dels äfven den starka trävaruimporten.<br />
Under året påmönstrades inför generalkonsulatet å svenska fartyg 122<br />
sjömän, å norska 11; från de förra afmönstrades 163 <strong>och</strong> från de senare 2.<br />
Summa 298 mönstringsexpeditioner. I månadshyra på segelfartyg betaltes för<br />
matros kr. 40—45 <strong>och</strong> för lättmatros kr. 30—35.<br />
Under samma tid utstäldes 200 svenska nationalitetsbevis.<br />
Den nya tull-lagstiftningen sedan 1879 tyckes k<strong>om</strong>ma att småning<strong>om</strong> från<br />
den tyska marknaden utestänga nästan alla norska <strong>och</strong> svenska exportartiklar<br />
med undantag af sill. År 1879 voro trävaror, jern <strong>och</strong> tändstickor fria.<br />
Anjovis betalte ej mer än sill (3 mark pr hel tunna), <strong>och</strong> punsch, s<strong>om</strong> nu<br />
skall erlägga 80 mark pr 100 kg., betalte endast 36 mark. Gen<strong>om</strong> tulltaxan<br />
af nämnda år underkastades hyfladt trä <strong>och</strong> gröfre snickeriarbeten en tull af<br />
3 riksmark pr 100 kg., hvarigen<strong>om</strong> denna för de Förenade rikena rätt vigtiga<br />
import för framtiden <strong>om</strong>öjliggjordes. Gen<strong>om</strong> en <strong>om</strong>tvistad tolkning af samma<br />
tulltaxa underkastades anjovis en tull af 60 mark pr 100 kg., hvilken förändring<br />
äfven haft prohibitiv verkan. Tändstickor, s<strong>om</strong> sedan 1879 betalte 3
56<br />
mark pr 100 kg., erlägga nu 10 mark; ytterligare en prohibitivtull. De<br />
westfaliske jernverksegarne klaga bittert öfver importtullen af 2 mark 50 pf.<br />
för stångjern. Ingen kan förutsäga hvilka följderna skola blifva, derest tullen<br />
för sågtimmer tredubblas, för bjelkar <strong>och</strong> spärrar fyrdubblas samt för sågad<br />
vara åttadubblas. Åtskilliga af de större trävaruimportörerne tala redan <strong>om</strong><br />
att liqvidera. Man fruktar äfven att Ryssland <strong>och</strong> de Förenade rikena k<strong>om</strong>ma<br />
att högst betydligt höja tullsatserna för tyska manufakturvaror. Sedan hyllade<br />
trävaror år 1879 blifvit underkastade nämnde prohibitivtull, motsvarande 300<br />
mark pr 10,000 kg., under det att ohyflade betalte 25 mark för samma qvantum,<br />
uppstodo i de tyska kuststäderna en mängd hyflerier <strong>och</strong> sågar, s<strong>om</strong> uteslutande<br />
förarbeta svenska <strong>och</strong> finska bräder <strong>och</strong> plankor. Dessa kosta för<br />
närvarande inklusive frakt c:a 450 mark pr 10,000 kg. S<strong>om</strong> den föreslagna<br />
tullförhöjningen skulle motsvara 44 % af råvarans värde, skulle nämnda etablissement<br />
k<strong>om</strong>ma att stängas <strong>och</strong> arbetarne blifva brödlöse. Import af sågtimmer<br />
sjöledes kunde naturligtvis ej k<strong>om</strong>ma i fråga.<br />
Hannover den 9 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Leonard Åkerbl<strong>om</strong>.<br />
I min senaste årsberättelse redogjorde jag för den utveckling, s<strong>om</strong> egt<br />
rum med sockerindustrien i provinsen Hannover, <strong>och</strong> framhöll jag att en formlig<br />
feber att anlägga nya sockerfabriker rådde. Följderna kunde ej heller uteblifva;<br />
den hastiga tillökningen i produktionen har medfört en kris för sockerindustrien,<br />
under s<strong>om</strong>maren var denna kris så svår <strong>och</strong> prisen på socker så<br />
tryckta, att flera fabrikers existens sattes i fråga. Om ock provinsen Hannover<br />
förskonades från några katastrofer, såg man i andra delar af Tyskland åtskilliga<br />
fabriker stupa; det medel, s<strong>om</strong> en minskad produktion innebär, kan först efter<br />
någon tids förlopp göra sig verksamt. Huru mycket Tysklands sockerproduktion<br />
ökats, framgår deraf att denna produktion, s<strong>om</strong> 1879—1880 utgjorde<br />
8.2 millioner centner, år 1883—1884 uppgick till 19.7 millioner ctr, <strong>och</strong><br />
beräknas den för 1884—1885 till 25 millioner ctr.<br />
Hvitbetsockertillverkningen utgjorde:
57<br />
Dervid är att märka att de 408 fabrikerna till den 1 december 1884<br />
förarbetat 23,505,122 dubbelcentner egna <strong>och</strong> 33,077,764 köpta betor, under<br />
det att antagligen 43,295,359 dubbelcentner ytterligare k<strong>om</strong>ma att förarbetas<br />
före kampagnens slut.<br />
Krisen tog naturligtvis riksmyndigheternas uppmärksamhet i hög grad i<br />
anspråk; rikskanslern erinrade förbundsstaternas tullmyndigheter der<strong>om</strong>, att <strong>om</strong><br />
inhemskt socker förvarades i enskilda magasin, till hvilka de offentliga myndigheterna<br />
jemväl hade nycklar, vederbörande vore berättigade till restitution<br />
af tillverkningsafgifterna. Man hoppades att gen<strong>om</strong> ett forceradt belånande af<br />
socker kunna till någon del afböja krisen, men sedan det i december visat sig<br />
att Europas sockerförråd var 2,872,780 centner större än vid samma tid året<br />
derförut <strong>och</strong> man kunde förutse att den pågående kampagnen skulle ytterligare<br />
öka öfverskottet, syntes situationen försvårad, helst prisen alltjemt sjönko.<br />
Först helt nyligen har en förbättring börjat inträda, tack vare lifligare efterfrågan<br />
från England, Holland <strong>och</strong> Frankrike. Skall man våga hoppas på en<br />
förbättring, måste hvitbetsproduktionen väsentligen minskas, <strong>och</strong> dertill lära väl<br />
landtbrukarne sjelfva finna sig föranlåtna då prisen äro så låga s<strong>om</strong> 60 å 70 pf.<br />
pr centner, hvilket knappt betäeker <strong>om</strong>kostnaderna; s<strong>om</strong>maren 1884 betaltes 1<br />
mark ä 1.20.<br />
Det förra året å bane bragta förslaget att gen<strong>om</strong> en förändrad lagstiftning<br />
söka afvinna hvitbetssoekerskatten ett större resultat för statskassan har till<br />
följd af det svåra läge, hvari sockerindustrien <strong>och</strong> landtbruket befinna sig, tills<br />
vidare lagts å sido.<br />
Skörden af hösthvete uppskattas i preussiska monarkien för år 1884 till<br />
15,328.190 dubbelcentner, hvilket är något mer än medelskörd; af höstråg<br />
beräknas skörden till 51,763,782 dubbelcentner, hvilket åter är något mindre<br />
än medelskörd. Så väl vårkorn s<strong>om</strong> hafre gåfvo ungefär medelskörd; af förstnämnda<br />
sädesslag skördades 13,001,939 <strong>och</strong> af det senare 33,526,248 dubbelcentner.<br />
Af potatis skördades 193,446,787, under det att en medelskörd beräknas<br />
till 209,145,786 dubbelcentner. Ser man på afkastningen pr hektar,<br />
visar densamma sig hafva utgjort: hösthvete 1,513 dubbelcentner (medelskörd<br />
1,500), höstråg 1,199 (medelskörd 1,273), vårkorn 1,432 (medelskörd 1,508),<br />
hafre 1.365 (medelskörd 1,377), potatis 9,720 (medelskörd 10,509). Af alla<br />
sädesslag var 1884 års skörd mycket bättre än 1883 års.<br />
Aldrig har hvetepriset stått så lågt s<strong>om</strong> år 1884. Högsta pris s<strong>om</strong> noterats<br />
för hvete pr quarter hafva sedan år 1780 varit (1 quarter = 8 bushel<br />
= 290 liter, 10 sh. = 10 mark, 6 pence = 50 pf):<br />
Lägsta pris s<strong>om</strong> noterats under samma tid hafva varit:
58<br />
Under det att jordegarne i flera delar af Tyskland befinna sig i en verkligen<br />
nödstäld belägenhet, kan man icke säga att det gått så långt i provinsen<br />
Hannover, <strong>och</strong> torde orsaken dertill bland annat få sökas i en lycklig fördelning<br />
på fasta händer af jordegend<strong>om</strong>en. Man kan dock icke beteckna jordbruksförhållandena<br />
i provinsen sås<strong>om</strong> gynsamma, ty man lider äfven här af de<br />
låga prisen på de allra flesta <strong>och</strong> vigtigaste produkterna. Man har på flera<br />
ställen in<strong>om</strong> provinsen bildat mejeribolag s<strong>om</strong> dels skaffa landtbrukaren större<br />
vinst af de förbrukade foderämnena, dels skapa en mera intensiv hushållning.<br />
De med svenskt utsäde anstälda försök hafva ådagalagt den svenska hafrens<br />
tidiga mognad äfvens<strong>om</strong> kornets hastiga utveckling. Försöken k<strong>om</strong>ma att fortsättas<br />
under innevarande år.<br />
På våren förra året egde en betydande utförsel af potatis rum härifrån<br />
till Sverige öfver Stettin.<br />
Till följd af det billiga priset har norsk fiskguano redan länge användts<br />
i Sachsen, företrädesvis till höstgödning, <strong>och</strong> har man nu äfven här gjort den<br />
erfarenhet att detta gödningsämne är mycket fördelaktigt för hösthvete.<br />
Tobaksodlingen har aftagit betydligt här i provinsen (liks<strong>om</strong> i hela Preussen,<br />
Baden <strong>och</strong> Blsass-Lothringen), <strong>och</strong> anser man denna minskning vara beroende<br />
på den tilltagande hvitbetsodlingen; huruvida tobaksodlingen åter k<strong>om</strong>mer att<br />
ökas när hvitbetsodlingen börjar minskas, återstår att se.<br />
Juteindustrien, s<strong>om</strong> bl<strong>om</strong>strade år 1883, har att uppvisa en tillbakagång<br />
under år 1884, beroende på Öfverproduktion. För närvarande sysselsätter denna<br />
industri 23 fabriker med 50,000 spindlar <strong>och</strong> 2,240 väfstolar; dessut<strong>om</strong> finnas<br />
flera hand- <strong>och</strong> mekaniska väfstolar s<strong>om</strong> ej stå i förbindelse med något spinneri.<br />
Vissa fabriker hafva för afsigt att ytterligare utvidga sig, <strong>och</strong> sålunda torde<br />
den tyska juteindustrien in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma att hafva 61,000 Bpindlar med en<br />
produktionsförmåga af 522,000 dubbelcentner. Man har beräknat tyska rikets<br />
konsumtionsförmåga till 385,000 dubbelcentner, <strong>och</strong> det återstår en qvantitet<br />
af 137,000 centner att exportera, så vida ej produktionen inskränkes.<br />
Den tyska jernindustrien befinner sig beklagligtvis fortfarande i ett svårt<br />
läge. Samtidigt med att tillverkningen ökas <strong>och</strong> prisen falla har utförseln af<br />
jernvägsskenor nedgått med <strong>om</strong>kring 33 %. Man hoppas på en gynsam inverkan<br />
på afsättningen af tyska jernvägsskenor i utlandet af den öfverensk<strong>om</strong>melse<br />
s<strong>om</strong> för någon tid sedan träffats mellan engelska, belgiska <strong>och</strong> tyska valsverk.<br />
Denna öfverensk<strong>om</strong>melse kan dock naturligtvis icke medföra någon ökad<br />
efterfrågan i utlandet, snarare har man att befara en inskränkning i afsättnings<strong>om</strong>rådet<br />
sedan tillverkningen af stålskenor i Amerika år 1883 stigit till<br />
1,600,000 tons <strong>och</strong> sedan det lyckats de amerikanska fabrikanterna att i Canada<br />
underbjuda de engelska leverantörerna. Af Europas större stater äro Ryssland,<br />
Österrike <strong>och</strong> Frankrike sjelfva i stånd att fylla sitt behof af jern- <strong>och</strong> stålvaror.<br />
Så länge icke Asien, Afrika <strong>och</strong> Australien uppträda på verldsmarknaden<br />
sås<strong>om</strong> köpare i större skala, blir Tyskland således hänvisadt på att in<strong>om</strong><br />
egna gränser finna användning for sina jern- <strong>och</strong> stålprodukter. Det är svårt<br />
att öfverse huru mycket förbrukningen af jern <strong>och</strong> stål kan k<strong>om</strong>ma att ökas,<br />
det är blott i fråga <strong>om</strong> jernvägarne s<strong>om</strong> man någorlunda kan beräkna behofvet<br />
af jern <strong>och</strong> stål för de närmaste åren. För <strong>om</strong>- <strong>och</strong> nyläggning af skenor åtgå<br />
årligen <strong>om</strong>kring 200,000 tons, <strong>och</strong> för det närmaste årtiondet torde man kunna<br />
beräkna den årliga förbrukningen till denna qvantitet. Efter nämnda tid, då<br />
alla vigtigare sträckor blifvit belagda med stålskenor, torde den årliga åtgången<br />
blifva mindre. Inräknar man hvad s<strong>om</strong> erfordras jemväl för annan jernvägsmateriel,<br />
torde hela årsbehofvet för närvarande kunna uppskattas till 400,000<br />
tons. När de för närvarande under byggnad varande bibanorna blifvit färdiga
59<br />
<strong>och</strong> de nu af jern använda skenor, hjul <strong>och</strong> axlar hlifvit ersatta med dylika<br />
af stål, torde en minskning k<strong>om</strong>ma att inträda. En ökad afsättning för jern <strong>och</strong><br />
stål torde emellertid k<strong>om</strong>ma att yppa sig gen<strong>om</strong> dessa materialiers användning<br />
till jernvägssyllar, äfven <strong>om</strong> syllar af trä fortfarande k<strong>om</strong>ma att bibehålla sig<br />
på många ställen.<br />
Frågan <strong>om</strong> förhöjda tullar på trävaror har framkallat en liflig rörelse in<strong>om</strong><br />
de kretsar s<strong>om</strong> sysselsätta sig med träaffärer. Akerbruksministern har framhållit,<br />
att de tullsatser s<strong>om</strong> faststälts för bearbetade trävaror, isynnerhet finare<br />
sådana, sås<strong>om</strong> t. ex. parkettgolf. visat sig verksamma, i det införseln aftagit<br />
<strong>och</strong> den inhemska produktionen stigit; deremot är konkurrensen icke utestängd<br />
i fråga <strong>om</strong> andra trävaror med de nu gällande tullsatserna. Nordtyska trä<strong>handel</strong>sfirmor<br />
se i förslaget <strong>om</strong> en betydande förhöjning af tullen på trä ett så<br />
betänkligt hot mot de bestående förhållandena in<strong>om</strong> trävaruaffären, att de anse<br />
att förslagets antagande skulle i många distrikt medföra affärens fullständiga<br />
ruin.<br />
Till följd af den milda vintern 1883—1884 måste våra bryggerier förse<br />
sig med sitt behof af is gen<strong>om</strong> import från Norge, <strong>och</strong> torde värdet af den<br />
importerade isen uppgå till några hundra tusen mark. I år torde deremot icke<br />
någon dylik import k<strong>om</strong>ma i fråga, ty vi hafva redan haft stark köld.<br />
Om man afser från de i det föregående <strong>om</strong>nämnda tryckta förhållandena,<br />
har industrien i staden <strong>och</strong> provinsen Hannover haft att uppvisa nästan uteslutande<br />
goda resultat. Gummi-industrien utvecklade sig mycket fördelaktigt,<br />
<strong>och</strong> äro utsigterna för innevarande år jemväl synnerligen goda. Äfven för<br />
textilindustrien var året fördelaktigt.<br />
5>Die Hannoversche Maschinen-Aetiengesellschaft» sysselsatte förra året<br />
1,600 arbetare <strong>och</strong> hade betydligt större behållning än året derförut; för tillverkningen<br />
af lok<strong>om</strong>otiv äro förhållandena icke gynsamma, <strong>och</strong> förvärras denna<br />
affär gen<strong>om</strong> den utländska konkurrensen. Sedan nästan alla nordtyska jernbanor<br />
äfvergått i statens ego, tages vid beställningar af materiel hänsyn nästan<br />
uteslutande till det billigaste priset. En bestämd förbättring torde icke inträda<br />
förr än de tyska verkstäderna äfven kunna få afsättning på den utländska<br />
marknaden.<br />
Bernhard Caspar.<br />
Jamestown (S:t Helena).<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet Sr 1884 framgår af följande:<br />
Någon direkt <strong>handel</strong>sförbindelse har icke egt rum mellan de Förenade<br />
rikena <strong>och</strong> detta distrikt.<br />
C. A. Carrol.
Messina den 7 februari 1885.<br />
60<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet under år 1884 framgår af följande<br />
öfversigt:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 55 <strong>om</strong> 32,421 tons,<br />
hvaraf 8 svenska <strong>om</strong> 5,097 tons <strong>och</strong> 47 norska <strong>om</strong> 27,324 tons; antalet med<br />
last afgångna fartyg utgjorde 154 <strong>om</strong> 83,974 tons, hvaraf 49 svenska <strong>om</strong><br />
27,216 tons <strong>och</strong> 105 norska <strong>om</strong> 56,758 tons.<br />
De af med last ank<strong>om</strong>na fartyg förtjenta bruttofrakter voro år:<br />
Vid jemförelse med <strong>sjöfart</strong>en under nästföregående år finnes att år<br />
Af till distriktet under 1884 inklarerade fartyg voro:
61<br />
Ångare hafva numera vid trafiken med import <strong>och</strong> export for Siciliens vidk<strong>om</strong>mande<br />
fullständigt undanträngt segelfartygen <strong>och</strong> med undantag af de till<br />
Trapani för saltexport ank<strong>om</strong>na segelfartygen hafva nästan alla de Förenade<br />
rikenas till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg varit drifna med ångkraft.<br />
Svenska Lloyds i Göteborg ångare hafva under året sås<strong>om</strong> vanligt uppehållit<br />
direkt förbindelse mellan Sicilien <strong>och</strong> de Förenade rikena, ehuru med<br />
ett nödtvunget uppehåll af 5'/2 månader till följd af de stränga karantäner, s<strong>om</strong>.<br />
med anledning af kolerans utbrott i södra Europa, etablerades för fartyg k<strong>om</strong>mande<br />
till Sicilien från öfriga vid Medelhafvet belägna länder. Dessa ångare<br />
hafva emellertid under år 1884 anlupit Messina 6 gånger, Catania 2 gånger.<br />
Riposto 2 gånger, Girgenti 2 gånger <strong>och</strong> Milazzo 1 gång.<br />
Den medelst detta bolags ångare sålunda existerande direkta förbindelsen<br />
mellan Sicilien <strong>och</strong> de Förenade rikena har hittills endast varit till gagn för<br />
importen till de Förenade rikena af Siciliens produkter.<br />
Exporten från de Förenade rikena <strong>och</strong> specielt från Sverige till Sicilien<br />
har hittills, utan tvifvel till följd af felande goda k<strong>om</strong>munikationsförhållanden<br />
varit högst obetydlig. Att en regulier ångb&tsfart för exporten från de Förenade<br />
rikena direkt till Italien <strong>och</strong> Sicilien skulle kunna bära sig är måhända<br />
ännu på länge en <strong>om</strong>öjlighet; <strong>och</strong> det torde derföre synas önskligt <strong>om</strong> tillfälle<br />
för sådan export kunde beredas gen<strong>om</strong> förbindelse med den ångbåtsfart, s<strong>om</strong><br />
från Sverige eger rum på Spanien.<br />
Då emellertid uti de italienska hamnarna ej finnes tillräckligt fraktgods<br />
till de Förenade rikena för att kunna göra det lönande för alla Lloyds-ångares<br />
resor till Spanien, att derifrån vidare fortsätta till Italien, <strong>och</strong> det svårligen<br />
vid afgåendet från Sverige kan bestämmas hvilken speciel ångare skall fortsätta<br />
resan till Italien <strong>och</strong> Sicilien, återstår utvägen att företaga <strong>om</strong>lastning i<br />
någon spansk hamn af de för Italien bestämda varorna. Detta har hittills<br />
varit <strong>om</strong>öjligt till följd af spanska tullstadgans bestämmelse att <strong>om</strong>lastning af<br />
utländska varor bestämda för andra utländska hamnar ej i spansk hamn tillätes,<br />
så vida ej det fartyg, s<strong>om</strong> skall emottaga varorna, samtidigt befunne sig i hamnen.<br />
Gen<strong>om</strong> den under den 19 november 1884 gillade <strong>och</strong> faststälda nya<br />
spanska tullstadgan k<strong>om</strong>mer emellertid efter den 1 januari 1885 förändring<br />
härutinnan att inträda. Utländska varor bestämda för andra utländska hamnar<br />
kunna sedermera i vissa spanska hamnar lossas <strong>och</strong> magasineras i af tullstyrelsen<br />
inrättade depoter, hvarifrån de sedermera kuDna uttagas vid det fartygs<br />
ank<strong>om</strong>st, s<strong>om</strong> skall vidare fortskaffa dem till den andra utländska hamnen.<br />
Ofvannämnda tullstadgas § 162—§ 184 innehålla utförliga bestämmelser<br />
rörande vilkoren för denna transito <strong>och</strong> magasinering. Varorna kunna förblifva<br />
i depöterna under en tidrymd af fyra (4) år. Magasineringsafgiften är en (1)<br />
procent af deklarerade värdet under de första sex månaderna <strong>och</strong> en half ( /2"i<br />
procent för hvarje följande tidrymd af sex månader. De hamnar hvarest depoter<br />
för Därvarande finnas inrättade äro: Barcelona, Cadiz, Mahon, Malaga <strong>och</strong><br />
San tänder.<br />
Handel. Af svenska exportartiklar har under 1884 direkt införsel till<br />
distriktet egt rum med ett fartyg <strong>om</strong> 212 tons, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> till Catania från<br />
Göteborg med laddning af trä <strong>och</strong> jern. — Indirekt öfver Hamburg <strong>och</strong> England<br />
torde derjemte onder året till Messina hafva importerats cirka 300 tons<br />
svenskt jern. Noterade priserna hafva varit för stångjern 33 lire <strong>och</strong> för sömjern<br />
i knippor 36 lire pr 100 kilos. Af svensk tjära har under året till Messina<br />
importerats c:a 200 tunnor, s<strong>om</strong> sålts till francs 36.50 pr tunna cif Messina.<br />
Med anledning af ink<strong>om</strong>na förfrågningar huruvida lådor för fruktexporten<br />
från Sicilien skulle kunna uti de Förenade rikena tillverkas <strong>och</strong> afsättning
62<br />
deraf härstädes beredas, har jag nödgats afgifva svar att sådant torde vara<br />
<strong>om</strong>öjligt, af det skäl att till dessa fruktlådor endast kan användas bokträ <strong>och</strong><br />
af hvilket träslag uti de Förenade rikena ej finnas några nämnvärda qvantiteter.<br />
Detta för förfärdigandet af fruktlådor behöfliga trävirke importeras till<br />
Messina uteslutande från Triest oeh Fiume, afskeppningsorterna för de ofantliga<br />
skogarnes i Kärnten <strong>och</strong> Steyermark produkter.<br />
Den för k<strong>om</strong>mande vintersäsongs skeppning af frukt behöfliga qvantitet af<br />
trä inköpes af härvarande fruktexporterande firmor under loppet af s<strong>om</strong>maren,<br />
d. v. s. juni—september, dels efter offerter ingifna af köpmännen i Triest, dels<br />
s. k. flytande laddningar, s<strong>om</strong> utbjudas i de sicilianska hamnarna, d. v. s.<br />
Messina, Palermo <strong>och</strong> Catania, af agenter för Triestköpmännen. Priset bestämmes<br />
alltid cif. siciliansk hamn, levererad på kajen, <strong>och</strong> följaktligen uppgöras befraktningarna<br />
för dessa laster städse af köpmännen i Triest.<br />
Skeppningarna ske under loppet af s<strong>om</strong>maren, oeh åtgå för resan från<br />
Triest till Messina med ångare 3:ne dygn oeh med seglande fartyg öfver hufvud<br />
taget 10 ä 15 dygn.<br />
Dimensionerna s<strong>om</strong> importeras för fruktlådstillverkningen äro dels tjockare<br />
bräder af dimensioner 9 å 12 eng. tum breda, 1 tum tjocka <strong>och</strong> 2 meter<br />
långa, dels tunnare bräder af dimensioner 11 a 12 eng. tum breda, /, tum<br />
tjocka <strong>och</strong> 2 meter långa.<br />
Af de tjockare bräderna bruka särskiljas 3:ne sorteringar, beroende på<br />
qvistfrihet eller virkets mer eller mindre vackra utseende. De högsta priser,<br />
s<strong>om</strong> under de senare åren noterats, hafva varit för l:ma sortering 75 lire, för<br />
2:da sort 70 lire <strong>och</strong> för 3:a sort 62 lire allt pr etthundra (100) bräder.<br />
De tunnare bräderna särskiljas i 2:ne sorteringar <strong>och</strong> hafva dessa noterats<br />
för l:ma sort 30 å 35 lire <strong>och</strong> för 2:da sort 23 å 26 lire likaledes för etthundra<br />
(100) bräder.<br />
Frakten från Triest till Sicilien kan anses vanligen utgöra för de tjockare<br />
bräderna 20 lire pr etthundra (100) bräder <strong>och</strong> för de tunnare bräderna 19<br />
ä 22 lire pr ettusen (1,000) bräder.<br />
Vid förfärdigande af fruktlådorna beräknas att för tillverkning af etthundra<br />
lådor åtgå 155 af de tunnare <strong>och</strong> 50 af de tjockare bräderna. Fruktlädornas<br />
begge mindre sidor samt en mellanbalk göras nemligen af de tjockare bräderna,<br />
men de 4 öfriga oeh längre sidorna af de tunnare bräderna.<br />
En fruktlädas vanliga dimensioner är 70 centimeters längd, 35 centim.<br />
bredd <strong>och</strong> 25 centim. höjd.<br />
De för export af citroner <strong>och</strong> af apelsiner till de skandinaviska länderna<br />
brukliga lådorna äro af alldeles samma storlek <strong>och</strong> väga c:a 7 kilos.<br />
En för export till dessa länder afsedd fullpackad citronlåda innehåller från<br />
300 till 360 citroner <strong>och</strong> väger, låda <strong>och</strong> frukt tillsammans, c:a 3S kilos. En<br />
fullpackad apelsinlåda innehåller från 180 till 210 apelsiner <strong>och</strong> väger, låda<br />
<strong>och</strong> frukt tillsammans, c:a 32 kilos.<br />
Af norska exportartiklar ha under 1884 till distriktet medelst 8 norska<br />
fartyg införts 46,195 voger stockfisk.<br />
Totalinförseln till distriktet af torkad <strong>och</strong> saltad fisk har under år 1884<br />
utgjort 2,359,500 kilos.<br />
Med afseende å de olika härk<strong>om</strong>storterna fördelas denna importerade<br />
qvantitet sålunda:
63<br />
Af den till Messina importerade norska stockfisken har största delen införts<br />
direkt <strong>och</strong> uteslutande med norska fartyg, <strong>och</strong> är att bemärka att den till<br />
allra största delen skett med ångare, så att numera äfven på denna trade segelfartygen<br />
utträngts af ångare.<br />
De under de senare månaderna af året 1884 noterade priserna för de<br />
särskilda slagen af torrfisk hafva varit:<br />
För stockfisk från Bergen 87 lire pr 100 kilos <strong>och</strong> för stockfisk från<br />
Vadsöe för de först ank<strong>om</strong>na laddningarna likaledes 87 lire, men priset nedgick<br />
senare ända till 72 lire, då det befans att fisken från Vadsöe detta år var af<br />
mycket mager beskaffenhet under det att fisken från Bergen var af en ovanligt<br />
utmärkt qvalitet.<br />
För klippfisken från New-Foundland (S:t John) noterades för de första<br />
laddningarna i början af november 67 lire pr 100 kilos, priset nedgick i början<br />
af december till 60 lire, men uppgick i slutet af samma månad till 62<br />
lire pr 100 kilos.<br />
Då från Labrador endast en högst obetydlig qvantitet klippfisk införts, har<br />
ej ännu någon särskild prisnotering derför gjorts, utan torde samma pris hafva<br />
betalts s<strong>om</strong> för New-Foundlandsfisk.<br />
Importen till distriktet af norsk stockfisk visar sålunda en betydlig ökning<br />
i jemförelse med de föregående tvenne åren, <strong>och</strong> torde hufvudsakliga orsaken<br />
dertill vara först <strong>och</strong> främst ett rikligare fiske i Norge <strong>och</strong> deraf följande prisbillighet<br />
på varan, hvarjemte äfven torde hafva bidragit att ett <strong>handel</strong>shus i<br />
Messina, s<strong>om</strong> hittills i mindre skala sysselsatt sig med import af torrfisk, under<br />
förlidet år betydligt utvidgat sin affärsverksamhet med denna artikel.<br />
Saltexporten från Trapani har under 1884 utgjort till Sverige med 19<br />
svenska fartyg <strong>om</strong> 6,824 reg.-tons <strong>och</strong> med 2 norska fartyg <strong>om</strong> 864 tons eu<br />
qvantitet <strong>om</strong> tillsammans 10,168,000 kilos salt <strong>och</strong> till Norge med 25 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 15,052 reg.-tons en qvantitet af 21,306,000 kilos salt, eller en export<br />
till de Förenade rikena tillsammans af 31,474,000 kilos mot 9,894,500<br />
kilos under år 1883.<br />
Från Augusta ha under 1884 till Norge exporterats tvenne saltlaster <strong>om</strong><br />
tillsammans c:a 1,000,000 kilos.<br />
Priset å salt har i Trapani under året varit c:a lire 4.7 5 pr salma =<br />
9.50 pr ton, då det samtidigt var i Cagliari 10 frs pr ton, hvilket var noteringen<br />
äfven på de franska <strong>och</strong> spanska saltplatserna.<br />
Priserna å de vigtigaste af Siciliens exportartiklar ha under de senare<br />
månaderna af 1884, då hufvudsakliga leveranskontrakten uppgjordes, varit följande:
64<br />
Från den under år 1884 i öfriga Italien härjande kolerafarsoten har ön<br />
Sicilien lyckligen varit förskonad. Genast efter farsotens utbrott i södra Frankrike<br />
vidtogos stränga karantänsåtgärder mot de smittade orterna <strong>och</strong> dessut<strong>om</strong><br />
etablerades en särskild karantän för fartyg k<strong>om</strong>mande till Sicilien från den<br />
italienska kontinenten. Denna karantän inrättades:<br />
Den 30 juni med 10 dagar,<br />
» 20 augusti höjdes till 21 dagar,<br />
» 10 november förminskades till 10 dagar,<br />
» 29 s> » 5 dagar.<br />
» 20 december afskaffades all karantän.<br />
Victoria (Britiska Columbia, Canada) den 30 januari 1885.<br />
(Årsberättelse for 1884.)<br />
Clas Östberg.<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet under år 1884. Skeppsfarten fortfor<br />
på det hela taget att lida af låga frakter.<br />
De pågående jernvägsarbetena äfvens<strong>om</strong> åtskilliga andra kraftigt bedrifna<br />
offentliga arbeten hafva hitlockat emigranter i större antal än förr.<br />
Fiskerinäringen har lidit mycket af den engelska marknadens ogynsamma<br />
läge; större delen af våra fiskeriprodukter går nemligen till England.<br />
Nassau (New Providence, Bahamaöarne) den 29 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Rob. Ward.<br />
Under år 1884 ank<strong>om</strong> icke något svenskt eller norskt fartyg till distriktet.<br />
S. O. Johnson.<br />
Innehåll: Bilbao (sid. 33), Hannover (sid. 56), Jamestown (sid. 59), Lübeck (sid. 47),<br />
Messina (sid. 60), Nassau (sid. 64), Stettin (sid. 41), Victoria (sid. 64).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 3.<br />
Breslau den 20 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Både för industrien <strong>och</strong> för jordbruket var år 1884 ganska rikt på vexlingar.<br />
Isynnerhet är dervid att märka den gen<strong>om</strong> öfverproduktion <strong>och</strong> bristande<br />
export framkallade svårigheten för hvitbetsockerfabrikerna; priset på<br />
socker har i jemförelse med föregående år fallit med en tredjedel.<br />
I sammanhang härmed <strong>och</strong> med de låga råg- <strong>och</strong> potatisprisen har jemväl<br />
priset på sprit fallit betydligt; medelpriset noteras 40 mark pr 100 liter.<br />
Äfven Schlesiens jern- <strong>och</strong> zinkindustri led af de fallande prisen, <strong>och</strong> inskränktes<br />
tillverkningen i följd deraf.<br />
Ehuru ullproduktionen inskränkts, hafva prisen likväl fortfarit att falla,<br />
med 12 mark pr 50 kg. för sämre qvaliteter <strong>och</strong> med 6 mark pr 50 kg. för<br />
bättre, <strong>och</strong> synas ännu inga utsigter till en förbättring.<br />
Deremot var god efterfrågan för lin; spinnerierna hade full <strong>och</strong> lönande<br />
sysselsättning hela året. Priset gick i medeltal upp till 54 mark pr 50 kg., således<br />
6 ä 8 mark högre än år 1883. Vid marknaden härstädes sistlidne december<br />
utbjödos 4,705 centner, <strong>och</strong> hade talrika köpare infunnit sig från Schlesien,<br />
Sachsen, Böhmen <strong>och</strong> Mähren.<br />
Tack vare regeringens ifriga bemödanden att förbättra Oderflodcns segelbarhet<br />
ökas seglationen på floden alltjemt; antalet lastade fartyg uppgick år<br />
1884 till 3.918 (3,226 år 1883), barlastade till 1,205 (1,064 år 1883), <strong>och</strong><br />
uppskattades lasten till 7,197,000 centner (mot 5,603,099 år 1883). K<strong>om</strong>mer<br />
den projekterade Oder-Donaukanalen till stånd <strong>och</strong> förbindelse sålunda öppnas<br />
med Svarta hafvet, blir trafiken naturligtvis än större.<br />
Rangoon (Britiska Birma) den 20 januari 1885.<br />
v. Wallenberg-Pachaly.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet år 1884 inhemtas af följande:<br />
Bur. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 5
66<br />
Ris<strong>handel</strong>n har äfven under förlidet år varit mycket ofördelaktig <strong>och</strong> visat<br />
sig ruinerande för många exportörer af denna vår förnämsta artikel. Orsakerna<br />
till ett sådant resultat ligga nu i klar dager. Köpmännen begingo å nyo det<br />
felet att i förtid befrakta allt för många fartyg <strong>och</strong> blefvo sedan tvungna att<br />
köpa ris till allt för höga pris för att kunna lasta de befraktade fartygen. Dertill<br />
k<strong>om</strong> att köpmännen räknade på en liten skörd i Birma <strong>och</strong> följaktligen<br />
liten utförsel till Europa samt att prisen i Europa skulle stiga <strong>och</strong> göra exporten<br />
vinstbringande. Ehuru skörden verkligen var liten <strong>och</strong> exporten till<br />
Europa mindre än föregående år, steg priset emellertid icke i Europa, enär de<br />
erforderliga qvantiteterna ris kunde erhållas till billigt pris från C<strong>och</strong>in-China<br />
<strong>och</strong> Siam. Oaktadt priset var högt i Birma, fortfor priset att falla i Europa<br />
ända till årets slut.<br />
Mot slutet af januari började den nya skörden k<strong>om</strong>ma i marknaden <strong>och</strong><br />
betaltes då med 6 sh. pr cwt fritt <strong>om</strong> bord, mot medlet af februari gick priset<br />
ned till 5 sh. 6 d., hvarvid det höll sig 3 å 4 veckor. Då man vid den<br />
tiden erfor att förråden voro små <strong>och</strong> att skörden utfallit ringa, stego prisen<br />
hastigt till 6 sh. 3 d. å 6 sh. 6 d., vid hvilken höga ståndpunkt prisen sedan<br />
förblefvo till dess att skörden var såld.<br />
Risutförseln till Europa utgjorde:<br />
De höga pris s<strong>om</strong> gälde för teakträ år 1883 gjorde att stora qvantiteter<br />
k<strong>om</strong>mo i marknaden, <strong>och</strong> blef exporten större än efterfrågan, isynnerhet sedan<br />
byggandet af fartyg började aftaga i Europa. Prisen äro nu <strong>om</strong>kring 35 %<br />
lägre än för ett år sedan.<br />
Seglande fartyg, s<strong>om</strong> befraktats i Europa för att lasta ris här under<br />
februari—maj månader, erhöllo 42 sh. 6 d. å 47 sh. 6 d. pr ton under det<br />
att ångfartygen erhöllo 47 sh. 6 d. å 52 sh. 6 d. Under större delen af året<br />
fans god tillgång på fartyg oeh betaltes 27 sh. 6 d. å 32 sh. 6 d. Mycket<br />
få frakter äro afslutade för år 1885 <strong>och</strong> ett stort antal fartyg torde kunna<br />
finna sysselsättning mellan Birma <strong>och</strong> Europa. Enär anbudet på lastrum icke<br />
är så stort s<strong>om</strong> förut, kan man räkna på något fastare frakter, <strong>om</strong> de ock ännu<br />
ej äro synnerligen lönande.<br />
Införseln af europeiska varor var icke liflig, vinsten var mycket liten,<br />
<strong>och</strong> marknaden är mer än väl försedd med alla slag af varor.<br />
Manila (Filippinska öarna) den 23 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
A. Barckhausen<br />
Distriktet besöktes under året af 2 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 574 tons;<br />
båda ank<strong>om</strong>mo med last från utrikes ort, det ena afgick med last, det andra<br />
i barlast.
67<br />
Hela utförseln af hampa år 1884 var 815,618 pieuls mot 746,870 året<br />
förut; af socker utfördes 1,966,799 pieuls mot 3,403,499 år 1883.<br />
Pointe-à-Pitre (Guadeloupe) den 29 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
R. A. Lane.<br />
Distriktet besöktes under året af 10 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsamuians 3,037<br />
tons.<br />
Dumoulin.<br />
Pireus den 27 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 inhetntas af följande:<br />
Yokohama den 26 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
M. N. Rodocanachi.<br />
Intet svenskt fartyg ank<strong>om</strong> under år 1884 till Nagasaki: af norska fartyg<br />
qvarlåg 1 <strong>om</strong> 370 tons från år 1883 <strong>och</strong> ank<strong>om</strong> 1 <strong>om</strong> 456 tons i barlast<br />
samt afgingo 2 <strong>om</strong> tillsammans 826 tons med last.<br />
J. J. van der Pot.
68<br />
S:t Th<strong>om</strong>as (Danska Vestindien) den 12 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet inhemtas af följande:<br />
Frakterna hafva varit låga. Sundhetstillståndet är godt.<br />
Bangkok (Siarn) den 27 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Otto Marstrand.<br />
Distriktet besöktes under året af 3 svenska <strong>och</strong> 2 norska fartyg.<br />
Utförseln af ris steg till 4 l /2 millioner piculs, hvaraf 450,000 piculs till<br />
Europa. — Stora qvantiteter teakträ utfördes till England, Frankrike <strong>och</strong><br />
Tyskland.<br />
Införseln var mindre än år 1883.<br />
R<strong>om</strong> (Konsulatet) den 2 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
W. Müller.<br />
Den volds<strong>om</strong>me Kolera-Epidemi, der afvigte S<strong>om</strong>mer hjemsögte Italien,<br />
lod R<strong>om</strong> aldeles uberört, idet her kun constateredes 3 directe fra Neapel tilförte<br />
Tilfaelde, der bleve uden Indflydelse paa Byens Sundhedstilstand, idet Patienterne<br />
saavels<strong>om</strong> de Personer og det Materiel, hvormed de havde vseret i<br />
Beröring, strax ved Ank<strong>om</strong>sten bleve strsengt isolerede. Imidlertid har Frygten<br />
for, at Suiter af Epidemien endnu kunde ulme her, foraarsaget, at R<strong>om</strong> ingensinde<br />
i Mands Minde har vseret saa ringe besögt af Fremmede s<strong>om</strong> i denne
69<br />
Vinter, og den skandinaviske Koloni er saavels<strong>om</strong> alle andre Fremmed Kolonier<br />
langt mindre talrig end noget tidligere Aar. Sundhedstilstanden er imidlertid<br />
og har den hele Vinter vajret aldeles tilfredsstillende.<br />
Det kongelige Gesandtskab har nylig i en Indberetning <strong>om</strong>talt de hervserende<br />
Byggeforetagender, og henledet Opmserks<strong>om</strong>heden paa Mueligheden af at<br />
introducere svensk og norsk Bygningssnedkeri hor. S<strong>om</strong> det var at vente, har<br />
dette foranlediget Forespörgaler fra forskjellige Sider, ogsaa til Konsulatet, og<br />
i den aller seneste Tid Ank<strong>om</strong>sten af en sagkyndig Mand, Herr Architect<br />
Axelson, der har paataget sig til enkelte Fabrikker at indsende Meddelelser <strong>om</strong><br />
Resultatet af sine Undersögelser. Konsulatet skal for det Vedk<strong>om</strong>mende kuu<br />
henlede Opmserks<strong>om</strong>heden paa det Onskelige i, at de svenske og norske Fabrikker<br />
vilde adoptere detsamnie praktiske System, s<strong>om</strong> folges af talrige franske<br />
og engelske Fabrikker paa andre Omraader, nemlig Udarbeidelsen for hver Fabrik<br />
af smaa illustrerede Kataloger af deres Fabrikat, affattede for Italiens<br />
Vedk<strong>om</strong>mende paa Fransk, og med Dimensioner, Priser og andre numeriske<br />
Opgaver anförte i Meter, Francs og overhoved efter Decimalsystemet, s<strong>om</strong> forstaaes<br />
överalt. Om saadanne Kataloger tilstilledes den ovenmevnte Sagkyndige<br />
elier Konsulatet, vilde derved Indledelse af directe Förbindelser mellem Reflectanter<br />
og Fabrikkerne i höi Grad lettes, og maaske kunde Anssettelsen af fäste<br />
Agenter ogsaa da vise sig at vsere lönnende.<br />
Den af det Kongl. Academi for de frie Kunster understöttede Kunstnerforening<br />
hersteds freqventeres stadig, snarere mere end mindre af de hervserende<br />
Svenske <strong>och</strong> Norske Kunstnere og Reisende, og maae saaledes vedvarende<br />
siges at gjöre den tilsigtede Nytte. Af svenske Kunstnere opholde sig her J.<br />
Kronberg, Frk. S. Ribbing, Billedhuggerne B. Brambeck og Lundberg samt<br />
Architecterne J. G. Clason og Axelson. Af norske Kunstnere har her i 1884<br />
kun vseret Malerne C. M. Ross og Frk. Schreiber. Forfatteren D.r Henrik<br />
Ibsen boer her fremdeles. Forfatterinden Fru Marie Colban afgik i afvigte<br />
Foraar ved Döden her.<br />
C. A. Myhlenphort.
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på detta konsulsdistrikt under sistlidna år<br />
framgår af nedanstående öfversigt:<br />
Helsingfors den 13 mars 1885.<br />
70
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na<br />
fartyg utgjorde följaktligen 336 stycken <strong>om</strong> 73,393.53 tons,<br />
hvaraf ... 253 svenska <strong>om</strong> 52,424.16 tons<br />
<strong>och</strong> 83 norska » 20,969.37 »<br />
Antalet af med last afgångna fartyg äter<br />
uppgick till 797 » » 207,140.21 »<br />
hvaraf ... 449 svenska <strong>om</strong> 96,750.02 tons<br />
<strong>och</strong> 348 norska » 110,390.22 B<br />
71
Jemföres förhållandet i DU anförda hänseenden under senaste femårsperiod,<br />
företer sig dervid följande:<br />
Summa mark 2,679,915 = kronor 1,929,537<br />
eller för båda länderna tillsammans mark 4,144,976 = kronor 2,984,381<br />
Summa mark 1,465,061 = kronor 1,054,844<br />
För norska ank<strong>om</strong>mande fartyg mark 305,620 = kronor 220,045<br />
» » afgâende B B 2,374,295 = » 1,709.492<br />
Härvid inseglad bruttofrakt har uppgifvits vara:<br />
För svenska ank<strong>om</strong>mande fartyg mark 262,979 = kronor 189,345<br />
» B afgâende » » 1,202,082 = » 865,499<br />
72
73<br />
Inseglad bruttofrakt utgör i finska mark under samma tidrymd:<br />
Sås<strong>om</strong> vid en granskning af nu anförda sifferuppgifter framstår, har Sveriges<br />
skeppsfart på detta konsulatdistrikt under senaste år vunnit en ej obetydlig<br />
tillökning <strong>och</strong> torde den under år 1884 vara den till resornas antal <strong>och</strong> fartygens<br />
drägtighet största, s<strong>om</strong> hittills förek<strong>om</strong>mit, hvaremot beloppet af intjenad<br />
frakt långt ifrån nått den höjd, s<strong>om</strong> femårsperiodens första år företedde, ehuru<br />
den lika fullt något öfverstiger medeltalet af fraktförtjensten under nämnde tidrymd.<br />
Den norska skeppsfarten doremot företer, jeniförd med den under närmast<br />
föregående fyra år, en mycket betydlig minskning, både till fartygens antal<br />
<strong>och</strong> drägtighet s<strong>om</strong> ännu mera till intjenad frakt, hvilken med nära 2 millioner<br />
finska mark understiger den under närmast föregående år samt med <strong>om</strong>kring<br />
:52 % medeltalet under ifrågavarande femårsperiod. Fördelas deu intjenade<br />
frakten på tontalet af de med last ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna fartygen, visar sig<br />
att för hvarje ton af svenska fartygs drägtighet erhölls:<br />
samt af norska fartygs drägtighet:<br />
Naturligt är, att dessa siffror endast ega ett k<strong>om</strong>parativt värde, då flere<br />
andra faktorer måste äfven tagas i beräkning vid en uppskattning af den verkliga<br />
fraktförtjensten; men de lemna dock utan tvifvel en någorlunda trogen<br />
föreställning <strong>om</strong> det frakternas fortgående sjunkande, s<strong>om</strong> under senare åren<br />
försiggått. Den så väsentligen lägre fraktförtjensten af de svenska fartygen,<br />
s<strong>om</strong> ofvan anförda siffror antyda, har sin orsak deruti att ångbåtar med ofta<br />
förnyade resor till öfvervägande antal ingå bland dessa fartyg.<br />
Användandet af ångfartyg i denna fraktfart företer med hänseende till<br />
Sveriges andel i densamma en jemn stegring, hvaremot norska ångfartyg fortfarande<br />
endast till ringa antal dervid finna sysselsättning, sås<strong>om</strong> af nedanstående<br />
de trenne senaste åren upptagande tabell närmare framstår:
74<br />
Nu anförda förhållande är för livad Sverige angår hufvudsakligast beroende<br />
af det allt lifligaro varuutbytet mellan de båda stränderna af den Bottniska<br />
viken, s<strong>om</strong> under året förmedlats af 5 ångbåtar med regelbundna turer,<br />
under hvilka 179 resor mellan svenska <strong>och</strong> finska hamnar försiggått <strong>och</strong> hvartill<br />
jag längre fram i denna berättelse finner anledning återk<strong>om</strong>ma. Härförutan<br />
hafva 3 smärre bogserångare 18 gånger besökt Torneå hamn. De norska ångfartygen<br />
åter hitföra nästan uteslutande sill, företrädesvis <strong>om</strong>edelbart efter <strong>sjöfart</strong>ens<br />
öppnande, <strong>och</strong> endast undantagsvis deltager ett eller annat ångfartyg af<br />
nämnde nationalitet samt af större drägtighet i exporten af trävaror, vid hvilken<br />
fraktfart deremot engelska ångare, oftast af betydlig lastdryghet, allt oftare<br />
utöfva en svår konkurrens med de norska segelfartygen, hvilka, sås<strong>om</strong> välbekant<br />
är, hittills företrädesvis anlitats vid denna export.<br />
Fördelningen af nu anförda skeppsfart mellan de olika hamnarna in<strong>om</strong><br />
distriktet med hänseende till fartygens antal <strong>och</strong> drägtighet — bråkdelar af<br />
ton dervid utelemnade — samt för dem erlagd konsulatafgift åskådliggöres<br />
gen<strong>om</strong> nedanstående tabellariska sammandrag, särskildt för ank<strong>om</strong>mande <strong>och</strong> afgående<br />
fartyg, hvarvid i förstanförda tabell äfven den andel ångfartygen i olika<br />
hamnar intagit i denna skeppsfart finnes angifven.
76<br />
I livad mån de Förenade rikenas skeppsfart till- eller aftagit i de olika<br />
hamnar in<strong>om</strong> dessa distrikt, vid hvilka konsulattjenstemän f. n. finnas anstälde,<br />
framstår vid en granskning af närmast följande tabellariska uppgifter <strong>om</strong> antalet<br />
<strong>och</strong> drägtigheten af de fartyg, s<strong>om</strong> under hvardera af senast förflutna fyra<br />
år — de första för hvilka dylika uppgifter finnas — besökt dessa hamnar<br />
samt dervid erlagda konsulatafgifter.
78<br />
Häraf visar sig, att drägtighet <strong>och</strong> erlagd konsulatafgift af de svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg, s<strong>om</strong> under senaste år besökt Finland, äro, sammanräknade för<br />
hela landet, i det närmaste lika med dem under år 1881, men deremot väsentligen<br />
mindre än under båda närmast föregående år: att vexlingarna för<br />
öfrigt i de olika hamnarna icke förete något särskildt. anmärkningsvärdt, med<br />
undantag för Vasa, hvars skeppsfart hardt när fördubblats, — troligen i följd<br />
af erhållen jernvägsförbindelse med landets inre <strong>och</strong> sydligare delar, — senast<br />
med hänseende till Helsingfors <strong>och</strong> Abo, i hvilka hamnar ett stadigt, <strong>om</strong> än<br />
långsammare aftagande företer sig. Nödiga uppgifter saknas ännu för att kunna<br />
bedöma huruvida enahanda förhållande egt rum med sist anförda städers <strong>sjöfart</strong><br />
i dess helhet.<br />
Med hänseende till fartygens cert, tackling <strong>och</strong> drägtighet, den sistanförda<br />
i medeltal för hvarje särskildt slag, meddela erhållna uppgifter följande:<br />
Resans längd för till Finland ank<strong>om</strong>na fartyg — den tid, s<strong>om</strong> erfordrats<br />
fur färden mellan den utländska hamn, från hvilka segelfartygen senast ank<strong>om</strong>mit<br />
<strong>och</strong> destinationsorten i Finland — har enligt vederbörande fartygsbefälhafväres<br />
uppgifter medtagit nedan anförda antal dagar:
79<br />
Destinationsorten för från Finland afgäende fartyg har åter varit:<br />
Det fraktgods; med hvars transport till eller från Finland de Förenade<br />
rikenas <strong>handel</strong>sflotta funnit användande, har utgjorts af:<br />
Af till Finland ank<strong>om</strong>na fartyg hafva
80<br />
Från finska hamnar har utförts med<br />
Antalet sjömän — befälhafvare deniti icke inberäknade — s<strong>om</strong> egt anställning<br />
å de fartyg, hvilka under är 1884 besökt finska hamnar, har utgjort<br />
Afräknas härifrän besättningarna ä de ångfartyg, s<strong>om</strong> underhållit<br />
regelbunden förbindelse mellan Sverige <strong>och</strong> Finland eller s<strong>om</strong><br />
flera gånger under året besökt sist anförda land utöfver en resa, med 1,911 »<br />
återstå 5,535 man.<br />
af hvilka dock äfven ett mindre antal å segelfartyg anstälde mer än en gång<br />
besökt finsk hamn.<br />
Sjöfolks af- <strong>och</strong> påmönsiring har vid hufmdstalionen <strong>om</strong>fattat från svenska
Betingad månadshyra har utgjort:<br />
81<br />
Uppgifter i nu anförda hanseende hafva endast ingått från<br />
hvarvid i månadshyra betingats<br />
Vicekonsulatet i Vasa, hvarest afniönstrats från svenska fartyg 3 man,<br />
samt från<br />
Vicekonsulatet i Gamla Karleby, der å svenskt fartyg påmönstrats 4 man.<br />
Frakter vid utskeppning af trävaror hafva under året utgjort, beräknade<br />
för 1 S:t Petersburger standard eller 165 kub.-fot, der ej annan beräkningsgrund<br />
finnes angifven:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 7
87<br />
Vid en jemförelse med de likartade uppgifter å i finska hamnar betingade<br />
frakter för trälaster, s<strong>om</strong> meddelats i de under närmast föregående tvenne år<br />
afgifna års<strong>berättelser</strong>na, visar sig ett nedåtgående i dessa frakter af från 10 till<br />
40 %, hvaraf framstår huru till fullo berättigade vederbörande fartygsegares<br />
klag<strong>om</strong>ål varit öfver det förlustbringande resultatet af årets skeppsfart. Huruvida<br />
detta frakternas fallande numera nått sin kulminationspunkt <strong>och</strong> följaktligen<br />
en mera lönande konjunktur in<strong>om</strong> denna näringsgren är att emotse, torde<br />
ännu med svårighet kunna bedömas, hvarförutan ock nödiga data härtill saknas.<br />
Onekligt är emellertid att vederbörande skeppsbefälhafvare sjelfve kunna<br />
i någon mån bidraga till ett mera gynsamt resultat gen<strong>om</strong> att noggrannare än<br />
hvad hittills måhända varit vanligt söka minska de dryga <strong>om</strong>kostnader i hamn,<br />
hvilka betunga <strong>sjöfart</strong>en <strong>och</strong> ej i allo äro oundvikliga. En åtgärd i denna<br />
riktning synes mig vara att åtskillige fartygsbefälhafvare i denna hamn sjelfve<br />
<strong>om</strong>besörjt de bestyr med fartygens in- <strong>och</strong> utklaring m. m., hvartill biträde<br />
af på platsen bosatt <strong>om</strong>bud hittills vanligast anlitats, hvilket med härvarande<br />
enkla förhållanden ingalunda är med större svårighet eller besvär förenadt.<br />
Jag har likaså i föregående års<strong>berättelser</strong> påpekat nödvändigheten för fartygsbefälhafvare<br />
att vid afslutandet af frakt från Viborg, Fredrikshamn <strong>och</strong> Kotka<br />
i det der<strong>om</strong> upprättade certeparti fritaga sig från erläggandet af den med 2<br />
% af frakten utgående s. k. »expeditionsafgift» eller »adresspenningar», hvilka<br />
der annars utkräfvas <strong>och</strong> för hvilkas utgörande annan laglig grund än »gammal<br />
häfd» saknas, i enlighet hvarmed ock den mot slutet af denna berättelse anförda<br />
d<strong>om</strong> i en dylik rättsfråga utfallit.<br />
Rättigheten för de förenade rikenas sjömän att gen<strong>om</strong> generalkonsulatets<br />
bemedling få medelst s. k. sjömansanvisningar till hemmavarande öfversända<br />
intjenad hyra, har under året icke tagits i anspråk, då dylika remisser numera<br />
hastigare k<strong>om</strong>ma vederbörande mottagare till hända gen<strong>om</strong> inköp af poatremissvexlar,<br />
en utväg, s<strong>om</strong> ock vid flera tillfällen med konsulatets biträde anlitats.<br />
Till generalkonsulatet adresserade bref hafva befordrats till svenske sjömän<br />
till ett antal af 135 stycken<br />
samt till norske sjömän till ett antal af. 537 »<br />
eller tillsammans 672 stycken.<br />
Pass hafva vid generalkonsulatet utfärdats till ett antal af 41 för tillsammans<br />
35 svenska <strong>och</strong> 32 norska undersåtar.<br />
Diarium för ingångna skrifvelser upptager ett antal af 610, hvarjemte<br />
uti den vid generalkonsulatet förda protokollsbok 81 ärenden under året blifvit<br />
antecknade.<br />
Antalet diarierade, från generalkonsulatet aflåtna expeditioner har utgjort:
88<br />
Af sistanförda till enskilda personer aflåtna skrifvelser hafva:<br />
71 till svenska,<br />
57 » norska <strong>och</strong><br />
10 » utländska korrespondenter utgjort<br />
uppdrag i merkantila ärenden;<br />
svar a förfrågningar <strong>och</strong><br />
18 » svenska,<br />
14 » norska samt<br />
10 » utländska personer berört arfsfrågor <strong>och</strong> nationalitetsangelägenheter<br />
;<br />
11 J> svenska personer för beredande af understöd, samt<br />
8 varit föranledda af allmänna angelägenheter rörande de Förenade<br />
rikena.<br />
Summa 199<br />
Den för svenske <strong>och</strong> norske arbetare i Finland grundade kassa för sjuk<strong>och</strong><br />
begrafningshjelp har fortfarande fört en blott tynande tillvaro. Med en<br />
hufvudsakligen gen<strong>om</strong> frivilliga bidrag tillk<strong>om</strong>men grundfond, vid räkenskapsårets<br />
slut, den 30 sistlidne april, uppgående till 3,928,41 mark, ha under år<br />
1884 ej mer än fyra nya delegare inträdt i denna förening, hvars qvarstående<br />
medlemmar vid nämnda års slut blott utgjorde sju män <strong>och</strong> fem qvinnor, eller<br />
<strong>om</strong>kring 1,2 % af de Förenade rikenas här f. n. befintlige undersåtar. Redan<br />
i föregående års<strong>berättelser</strong> har jag framhållit den sannolika orsaken till den<br />
likgiltighet, s<strong>om</strong> härvarande landsmän ådagalägga för denna dem sålunda beredda<br />
utväg att med jemförelsevis ringa <strong>och</strong> föga känbar uppoffring förvissa sig, i<br />
händelse af sjukd<strong>om</strong>, <strong>om</strong> ett understöd, hvaraf behofvet å en främmande ort<br />
onekligen är vida känbarare än <strong>om</strong> de in<strong>om</strong> hemlandet drabbas af en dylik<br />
olycka. Sedan fråga numera blifvit väckt in<strong>om</strong> Helsingfors' stads talrika medlemmar<br />
egande arbetareförening <strong>om</strong> bildandet på möjligast liberala grunder af<br />
en för alla samhällsmedlemmar, utan afseende å deras nationalitet, öppen förening<br />
för beredande af understöd i händelse af iråkad sjukd<strong>om</strong>, äfvens<strong>om</strong> andra<br />
särskilda sådana för kostnadsfri läkarevård <strong>och</strong> begrafningshjelp, samt undertecknad<br />
blifvit invald i den k<strong>om</strong>ité, s<strong>om</strong> anförtrotts uppdraget att utarbeta reglementen<br />
för dessa olika sjelfhjelpsföreningar, eger jag förhoppning att, sedan<br />
dessa k<strong>om</strong>mit till stånd, kunna åvägabringa en förening med desamma af ifrågavarande<br />
svenske <strong>och</strong> norske arbetares sjuk- <strong>och</strong> begrafningskassa, hvarigen<strong>om</strong><br />
förnämsta vilkoret för en dylik, i öfrigt på sunda principer grundad förenings<br />
fortbestånd — möjligast talrika delegare af olika åldrar — skulle vinnas.<br />
Härigen<strong>om</strong> skulle ock den fördel ernås, att de frivilliga bidrag, s<strong>om</strong> till ett<br />
emellan 200 <strong>och</strong> 400 mark vexlande belopp årligen ingått till nyssanförda<br />
kassa, kunde tagas i anspråk för <strong>och</strong> lämpligare användas till tillfälliga understöd<br />
åt nödlidande landsmän, hvaraf antalat synes härstädes befinna Big i fortfarande<br />
stegring. Knappast någon dag går sålunda förbi utan att generalkonsulatets<br />
bistånd tages i anspråk af sådane, hvilka, i de flesta fall till följd af<br />
eget lättsinne eller brist på förtänksamhet, råkat i betryck, till hvars afhjelpande<br />
den enskilda barmhertigheten, äfven med den bästa vilja, ej förslår.<br />
Väsentligen bidragande till detta förhållande äro åtskilliga i Stockholm befintliga<br />
s. k. »k<strong>om</strong>missionskontor» eller tjensteanskaffningsbyråer, hvilka under lysande<br />
förespeglingar <strong>och</strong> ofta fullk<strong>om</strong>ligt sanningslösa uppgifter samvetslöst locka<br />
tjenstsökande att begifva sig hit för att mottaga anställningar, hvilka endast<br />
undantagsvis motsvara hvad s<strong>om</strong> lofvats <strong>och</strong>, för hvad angår yngre qvinnor,<br />
vanligen endast utgöra skylt för brottsliga ändamål. Ett afhjelpande eller åtminstone<br />
stäfjande af sistanförda beklagliga förhållande torde i någon mån vara
89<br />
att motse till följd af under innevarande år i verksamhet trädande, på initiativ<br />
af kejserl. senatens prokurator utfärdade polisföreskrifter.<br />
I sammanhang härmed anser jag mig böra fasta uppmärksamheten dera,<br />
att Finland numera icke i lika grad med hvad tillförene varit händelsen är i<br />
behof af utländsk yrkesskicklighet, <strong>och</strong> följaktligen ej heller annat än för mera<br />
framstående förmågor erbjuder ett lönande fält för sådan. Härigen<strong>om</strong> inträffar<br />
rätt ofta ej blott att yrkesidkare, hvilka begifva sig hit för att söka anställning,<br />
finna svårighet att erhålla sådan, utan ock att hit visserligen efterskrifne,<br />
men på obestämd tid antagne arbetare af ett eller annat skäl afskedas<br />
tidigare än de förväntat <strong>och</strong> vanligast vid den tid af året, då tillgång å arbete<br />
är knapp, hvarvid i bådadera fallen ej sällan inträffar att de sakna medel ej<br />
blott till uppehälle, utan ock till bestridande af med hemresan till fäderneslandet<br />
förenade utgifter. Nödig förtänksamhet borde derföre bjuda sådane arbetstagare,<br />
s<strong>om</strong> reqvireras till Finland, att vid träffande af deraf föranledt aftal<br />
städse förbehålla sig ej blott, sås<strong>om</strong> f. n. i de flesta fall eger rum, kostnastnadsfri<br />
hitresa, utan ock ett visst belopp till bestridande af återresan —<br />
ett vilkor, på hvilket vederbörande arbetsgifvare säkerligen ej skulle då vägra<br />
att ingå, men s<strong>om</strong> deremot städse af dem bestrides då anspråk derpå framställes<br />
efter anställnings upphörande.<br />
Finlands <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> varuutbyte med främmande länder.<br />
Sås<strong>om</strong> jag redan i senast afgifna årsberättelse framhöll, sker numera sammandrag<br />
<strong>och</strong> vidare bearbetning af de journaler, s<strong>om</strong> föras vid landets olika<br />
tullkamrar, gen<strong>om</strong> en in<strong>om</strong> härvarande generaltulldirektion anordnad statistisk<br />
byrå. Resultatet af detta arbete, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>fattat de tvenne senaste åren, har<br />
dock icke ännu varit synligt i tryck, <strong>och</strong> hithörande uppgifter i landets officiella<br />
statistik sluta med år 1880. Jag saknar med anledning häraf tillfälle<br />
att här meddela en redogörelse för ofvan anförda, för en konsulatberättelse<br />
företrädesvis vigtiga förhållanden — för så vidt de beröra sistlidet år — till<br />
vidsträcktare <strong>om</strong>fattning än hvartill material erhållits uti dels från åtskilliga<br />
vieekonsuler ingångna, dels ur pressen hemtade meddelanden.<br />
Viborg.<br />
Införsel.<br />
Värdet af denna, hvaruti ingår 4,993 tunnor norsk sill, 2,430 eentner<br />
svenskt cement samt 103,467 tunnor salt. har utgjort mark 10,540,208<br />
hvadan den öfverstiger nästföregående år med mark 1,498,203.<br />
Utförsel.
90<br />
Utförseln af sågade trävaror har fördelats mellan följande firmor:<br />
Ofvan anförda in- <strong>och</strong> utförsel förmedlades, till den del deraf s<strong>om</strong> försiggick<br />
sjöledes, gen<strong>om</strong><br />
Af dessa ank<strong>om</strong>mo 394 <strong>och</strong> afgingo 658 med last, af hvilka 220 voro<br />
ångfartyg, deruti 21 bogserångbåtar inberäknade. Antalet lastångare utgjorde<br />
85, af hvilka<br />
med en drägtighet vexlande mellan 325 <strong>och</strong> 1,325 tons, men flertalet dock<br />
öfverstigande 700 tons. Af ank<strong>om</strong>na fartyg innehade 37 laster af salt <strong>och</strong> af<br />
utgående voro 309 lastade med trävaror.
91<br />
Kotka.<br />
Utförsel.<br />
Antalet utklarerade fartyg utgjorde 437, eller 27 flera än under nästföregående<br />
år. Af dessa voro 83 ångfartyg. Efter nationaliteten fördela sig fartygen<br />
sålunda, att<br />
Borgå.<br />
Införsel.<br />
Värdet af denna, hvaribland 549 tunnor svensk spanmål, några få tunnor<br />
sill från Norge samt 23,944 tunnor salt, utgjorde mark 1,516,230,<br />
understigande nästföregående års med mark 322,390.<br />
Utförsel.<br />
öfversfigande den för 1883 med mark 33,044.
92<br />
Utförseln af trävaror har, i runda tal, förmedlats gen<strong>om</strong> :<br />
Borgå ångsägs-aktieb. (Aug. Eklöf) S:t Pet. Stånd. 6,370 sågade, 4,664 bilade<br />
Dessut<strong>om</strong> har Borgå ångsågs-aktiebolag<br />
utskeppat från såg in<strong>om</strong> Lovisa distrikt 1,619 sågade.<br />
Skeppsrörelsen i denna hamn har — oberäknadt kustfarande ångbåtar<br />
samt bogserångare — underhållits af:<br />
Helsingfors.<br />
Utförsel.<br />
ved, plank <strong>och</strong> brädändar 352 kubikfamnar<br />
trämassa 6,888 LS<br />
tjära 344 tunnor.<br />
Raumo.<br />
Antalet under året afgångna fartyg utgjorde 163, af hvilka<br />
122 voro lastade med trävaror<br />
3 » » » hafre<br />
9 T> » B nötboskap.<br />
Björneborg.<br />
Införsel.<br />
Värdet af denna, bland hvilken förek<strong>om</strong>:<br />
26,175 tunnor salt
93<br />
Utförsel.<br />
Värdet af hela utförseln mark 6,706,208<br />
öfverstigande nästföregående åra med mark 23,708.<br />
Utförseln af sågade trävaror fördelar sig på nedannämnda firmor:<br />
samt återstoden af 10 olika firmor.
94<br />
Skeppsrörelsen i denna hamn har förmedlats af:<br />
hvaraf 150 voro passagerare- <strong>och</strong> fraktångare.<br />
Kristinestad.<br />
Införsel.<br />
Utförsel.<br />
Wasa.<br />
Denna hamn har under aret besökts af:
95<br />
Utförseln har hufvudsakligen utgjorts af:<br />
utgjordes bland annat af:<br />
Jakobstad.<br />
Utförsel.<br />
Gamla Karleby.<br />
Införsel<br />
Utförsel.<br />
Uleåborg.<br />
Utförseln från denna hamn har utgjort:
96<br />
Lovisa.<br />
Af skogsprodukter hafva utförts från denna hamn:<br />
Utöfver hvad s<strong>om</strong> här ofvan anförts rörande in- <strong>och</strong> utförsel, har generalkonsulatet<br />
fått mottaga meddelanden endast från trenne vicekonsuler — de<br />
i Viborg, Borgå <strong>och</strong> Hangö — <strong>och</strong> torde häraf följande förtjena att här intagas<br />
:<br />
Från vicekonsuln i Viborg.<br />
»Frakterna under detta år hafva varit synnerligen låga, så att fall förek<strong>om</strong>mo,<br />
då fartygsbefälhafvare ansågo det mera förenligt med sin fördel att,<br />
efter att hafva hitfört last, afsegla t. o. m. ända till England i barlast, än att<br />
antaga här gjorda fraktanbud. Någon stegring af fraktsatserna för instundande<br />
vårskeppning torde föga vara att hoppas. Sågverksegarne synas hafva för afsigt<br />
att ganska mycket inskränka produktionen för nästa år, <strong>och</strong> härstädes finnes<br />
betydligt mindre trävaror qvar från sista års utskeppning än hvad under<br />
närmast föregående år varit vanligt, i det att blott <strong>om</strong>kring 185,000 red. tolfter<br />
återstå emot 250,000 red. tolfter för ett år sedan.»<br />
Från vicekonsuln i Borgå.<br />
»Under det år s<strong>om</strong> förflutit sedan min senaste årsberättelses afgifvande<br />
hafva endast obetydliga förändringar inträffat i denna orts <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> i<br />
allmänhet. Deremot har förbindelsen med de Förenade rikena undergått en<br />
betydlig minskning, så väl med hänsyn till den direkta importen derifrån s<strong>om</strong><br />
dess <strong>handel</strong>sflottas deltagande i fraktfarten från denna hamn. Värdet af importen<br />
i dess helhet har nedgått med nära 20 %, hufvudsakligen orsakadt af<br />
uteblifven införsel af petroleum <strong>och</strong> majs från Amerika samt sill <strong>och</strong> torrfisk<br />
från Norge, hvarjemte värdeförminskning å socker äfven dertill bidragit. Utförseln<br />
af sågade trävaror visar en minskning af 16 % eller 2,000 S:t Pet.-<br />
Standard, men deremot af bilade bjelkar till Holland en ökning af 30 % eller<br />
1,200 S:t Pet.-Sandard, <strong>och</strong> likaledes utförseln af hafre en tillökning af mer än<br />
tre gånger det under nästföregående år afskeppade partiet.<br />
»Träkonjunkturerna hafva under året icke visat någon förbättring, <strong>och</strong> s<strong>om</strong><br />
några försäljningar för stundande skeppningstid ännu icke skett, är det visserligen<br />
vanskligt att nu kunna förutsäga hvad framtiden härutinnan må innebära;<br />
dock är all anledning att något egentligt prisfall ej torde vara att förvänta.
97<br />
Härvarande lager af trävaror uppgår till cirka 3,000 S:t P.-Standard maskinsågadt<br />
<strong>och</strong> 500 S:t P. Standard handsågadt. Afverkningen af sågtimmer k<strong>om</strong>mer<br />
under innevarande års vinter att ske i förminskadt <strong>om</strong>fång.»<br />
Från vicekonsuln i Hangö.<br />
»Medelst den ångbåt, s<strong>om</strong> underhåller vinterförbindelsen mellan Hangö oeh<br />
Stockholm, har under sistlidna vinter — 1883—1884 — befordrats från Finland<br />
904 passagerare samt dit ank<strong>om</strong>mit 643 — förstanförda siffra utvisande<br />
en ej obetydlig tillökning vid en jemförelse med närmast föregående år. Varutrafiken<br />
har åter <strong>om</strong>fattat nedan anförda slag <strong>och</strong> mängder, deraf:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 7*
98<br />
Vid en jemförelse mellan nu meddelade siffror <strong>och</strong> motsvarande under de<br />
närmast föregående år, för hvilka redogörelse lemnats till generalkonsulatet,<br />
företer sig en ej obetydlig minskning uti vigten af den gen<strong>om</strong> ångfartyget Express<br />
förmedlade så väl in- s<strong>om</strong> utförsel, — hvilken minskning hufvudsakligen<br />
orsakats gen<strong>om</strong> en aftagande export från Sverige af jern <strong>och</strong> stål till Byssland<br />
samt från Finland af smör; — ett förhållande, s<strong>om</strong> under innevarande års<br />
vintertrafik, hittills åtminstone, synes k<strong>om</strong>ma att, dess värre, i ännu högre grad<br />
ega rum, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> antyder att verkligt behof af, sås<strong>om</strong> ifrågasatts, eu ytterligare<br />
<strong>och</strong> större ångare för ifrågavarande vinterförbindelse ännu icke förefinnes<br />
med hänseende till transporten af gods, huru önsklig en tätare förbindelse med<br />
Sverige äfven under vinterhalfåret än vore i <strong>och</strong> för befordring af passagerare<br />
<strong>och</strong> post. Att en sådan doek ej kan åvägabringas annat än gen<strong>om</strong> en betydlig<br />
förhöjning af hittills till densamma lemnade statsunderstöd, torde ej behöfva<br />
närmare utredning.<br />
Arten <strong>och</strong> mängden af de i 1884 års <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning mellan Finland <strong>och</strong><br />
utlandet ingående alster framgår af nedan meddelade tabell, i hvilken, till vinnande<br />
af en öfversigt af hithörande förhållande under närmast föregående tvenne<br />
år, redogörelse för dessa äfven intagits:
99<br />
Vid en granskning af ofvan anförda siffror, finner man att af de 21 artiklar,<br />
s<strong>om</strong> ingå i utförseln, förete, vid en jemförelse med dem för år 1883<br />
anförda, 9 en tillökning <strong>och</strong> 12 en minskning; af de 19 införselartiklarne åter<br />
12 en tillökning samt 7 en minskning. Då hvarje uppgift <strong>om</strong> de olika varuslagens<br />
penningevärde — med undantag för det å införda maskiner — saknas,<br />
lemna dessa uppgifter ej någon ledning för bedömandet <strong>om</strong> <strong>och</strong> i hvad mån<br />
nn anförda förändringar, uppskattade i penningar, medfört för landet vinst eller<br />
förlust; men sammanföras de olika utförselartiklarne efter deras olika ursprung<br />
<strong>och</strong> bearbetning i alster af jordbruk, skogshushållning, fiske <strong>och</strong> fabriksindustri,<br />
visar sig att af de 7 s<strong>om</strong> tillhöra förstanförda grupp — jordbruket — har utförseln<br />
af 4, nemligen fläsk oeh kött, lefvande kreatur af alla slag samt <strong>om</strong>alen<br />
spanmål, vunnit en tillökning; den af de 3:ne öfrige, hudar <strong>och</strong> skinn,<br />
smör <strong>och</strong> förmålen spanmål deremot aftagit. Då samtlige lefvande kreatur,<br />
med undantag för hästar, äro sammanförda i en uppgift — följaktligen oxar<br />
<strong>och</strong> kor med lam <strong>och</strong> grisar — blir främst härigen<strong>om</strong> <strong>om</strong>öjligt att äfven gen<strong>om</strong><br />
en blott ungefärlig beräkning kunna utröna i hvad mån värdet af exporten<br />
in<strong>om</strong> denna grupp af- eller tilltagit; men <strong>om</strong> i betraktande tages, att ensamt<br />
det värdefullaste af hithörande alster — smör — företer ett minskadt<br />
utförselvärde af <strong>om</strong>kring 1 1/2 million mark, synes mig deraf den slutsats kunna<br />
dragas, att totalvärdet af utförda landtbrukaalster — oaktadt en ovanligt stor<br />
spanmålsexport — i någon, <strong>om</strong> äfven ej betydlig, mån nedgått, Af skogshus-
100<br />
ningens produkter äter förete trenne, — bark, tjära <strong>och</strong> bearbetade trävaror, —<br />
en ej obetydlig tillökning i exporten, under det att tvenne, — rundt virke <strong>och</strong><br />
ved, — utförts i något mindre mängd, hvadan, oaktadt de låga pris trä under<br />
året betingat, totalvärdet af utförseln in<strong>om</strong> denna grupp torde ej obetydligt<br />
öfverstiga det under närmast föregående år. Ehuru, vidare, exporten af färsk<br />
fisk nedgått med 12,450 Lffi, har deremot den af saltad vara stegrats med öfver<br />
6,000 tunnor — hufvudsakligen väl strömming <strong>och</strong> lax — hvilkas värde utan<br />
tvifvel ej obetydligt öfverstiger den först anfördas. Af de 7 olika slag af<br />
fabriksindustriens produkter, s<strong>om</strong> återfinnas i tabellen å utförda varor, förete<br />
samtlige, med undantag för papper, en större eller mindre minskning, sannolikt<br />
till väscndtligaste del orsakad af de mindre gynsamma ekon<strong>om</strong>iska förhållanden,<br />
s<strong>om</strong> varit <strong>och</strong> fortfarande äro rådande in<strong>om</strong> Ryssland, hvilket nästan uteslutande<br />
utgör afsättningsorten för alstren af Finlands storslöjd, utöfver landets<br />
eget behof af sådana, <strong>och</strong> äfven den ej obetydliga tillökningen i exporten af<br />
papper — c:a 68,000 Lffi — hvaruti väl pappersmassa äfven ingår till ej ringa<br />
belopp — torde icke hafva lemnat en deremot svarande tillökning i ink<strong>om</strong>st —<br />
jemförd med den under 1883 — då den norska konkurrensen å ryska marknaden<br />
i sist anförda vara orsakat ett prisfall, s<strong>om</strong> i väsendtlig mån minskat<br />
den betydliga förtjenst, denna industrigren under några närmast föregående år<br />
lemnat sina idkare.<br />
Tages införseltabellen på enahanda sätt i betraktande, visar sig, att importen<br />
af kaffe, socker, spanmål — så väl målen s<strong>om</strong> <strong>om</strong>alen, — tobak, salt.<br />
fisk — annan än saltad, — samt viner <strong>och</strong> spirituösa på buteljer — med ett<br />
ord nära nog samtlige de artiklar s<strong>om</strong> ingå i den dagliga förbrukningen af lifs<strong>och</strong><br />
njutningsmedel — vunnit en ej obetydlig tillökning, otvifvelaktigt antydande<br />
en tilltagande välmåga hos landets befolkning i dess helhet. Deremot<br />
har importen af billigare viner <strong>och</strong> spirituösa å fat aftagit, <strong>om</strong> i följd af en<br />
äfven här vaknande nykterhetsrörelse eller af annan orsak, vill jag låta vara<br />
osagdt. Äfven af saltad fisk har införseln understigit närmast föregående års,<br />
oaktadt detta lifsmedel från Norge utbjudits, eller rättare påtrugats, härvarande<br />
afnämare till lägre pris än måhända någonsin tillförene, <strong>och</strong> torde orsaken till<br />
den minskade konsumtionen af detta vigtiga näringsmedel främst vara att söka<br />
i en riklig fångst af strömming, hvilken sås<strong>om</strong> niatdrygare af konsumenterne<br />
städse föredrages framför sillen. Af råvaror för industrien förete b<strong>om</strong>ull, hudar<br />
<strong>och</strong> skinn, jern <strong>och</strong> stål samt tackjern en tillökning i importen: en minskning<br />
deremot förek<strong>om</strong>mer af petroleum <strong>och</strong> andra oljor, väfnader samt maskiner,<br />
hvilket, för hvad angår de sist anförda, i mindre grad torde bero af en<br />
ökad förmåga hos landets egna mekaniska verkstäder att fylla dess behof af<br />
hithörande alster, än af dels de tryckta förhållanden under hvilka åtskilliga<br />
grenar af den industriella verksamheten arbetat, dels, <strong>och</strong> sannolikt främst, af<br />
obenägenhet for anläggning af nya eller utvidgning af redan befintliga fabriker<br />
innan pågående underhandlingar <strong>och</strong> förnyad tulltraktat med Ryssland vunnit<br />
afelutning.<br />
Rörande den utsträckning, till hvilken de Förenade rikena deltagit i ofvan anförda<br />
varuutbyte, saknas ännu alla uppgifter. Någon anmärkningsvärdare tillökning<br />
eller minskning, vare sig i in- eller utförsel, torde ej, för så vidt till<br />
generalkonsulatets kunskap k<strong>om</strong>mit, under året hafva inträdt, med undantag<br />
dock för exporten af åtskilliga slag af landtmannaalster från Österbotten till de<br />
motliggande vesternorrländska städerna, hvilken alltjemt befinner sig i rask<br />
utveckling. De i allmänhet mycket höga tullsatser, med hvilka ej blott industrialster,<br />
utan äfven lifsmedel <strong>och</strong> andra nödvändighetsvaror äro belagda vid<br />
import till Finland, försvåra, <strong>om</strong> ej rent af <strong>om</strong>öjliggöra, ett lifligare varu-
101<br />
utbyte med de Föreiiade rikena, oaktadt ej fä af deras produkter väl lämpa<br />
sig att fylla här befintliga <strong>och</strong> i mån af tilltagande välmåga äfven allt mer<br />
kända behof. Uti sistanförda förhållande torde ock orsaken dertill ligga, att<br />
oaktadt nämnde höga tullskydd det småning<strong>om</strong> lyckas ett <strong>och</strong> annat alster af<br />
svensk industri att finna marknad härstädes. Så t. ex. tapeter af hufvudsakligen<br />
Kåbergs i Stockholm lika smakfulla s<strong>om</strong> redbara tillverkning, <strong>och</strong> detta<br />
ehuru tullen å denna vara utgör 22 1 / penni pr t?, d. v. s. för de billigaste slagen<br />
<strong>om</strong>kring 100 % af saluvärdet <strong>och</strong> oaktadt Finland eger en af de största<br />
fabriker i Europa för dylik tillverkning, hvars tullfria afsättning på Ryssland<br />
numera årligen lärer uppgå till ett par millioner mark. Likaså har Granlundska<br />
vagnfabriken i Grenna funnit det med dess fördel förenligt att här hålla ett<br />
lager af fikdon. En ej obetydande importartikel har svensk anjovis hittills varit.<br />
Försök att ersätta densamma gen<strong>om</strong> i sydvestra Finlands skärgård beredd<br />
likartad vara af der ofta riklig mängd fångad s. k. hvassbuk, hafva redan<br />
länge egt rum; dock utan att man dervid lyckats ernå en med de Bohusländska<br />
eller norska ens någorlunda jemförlig produkt. Enligt uppgift i h. v. tidningar<br />
skall under sistlidet år dylik inläggning skett äfven in<strong>om</strong> Helsingfors, med det<br />
resultat, att 3,000 »burkar» af denna vara på prof afsända tili S:t Petersburg,<br />
der befunnits af tillfredsställande beskaffenhet <strong>och</strong> betalts med lönande pris.<br />
Då en tull af 4 mark pr IVS? å i hermetiskt slutna kärl inlagda fiskvaror försvårar<br />
importen af sålunda förvarad vara, med anledning hvaraf den — till<br />
men för dess hållbarhet — vanligast ink<strong>om</strong>mer på träkaggar, hvarvid den endast<br />
drager hälften af nämnde tullsats, eger den finska tillverkningen häruti en<br />
ej obetydlig fördel. En annan svensk produkt, gotländsk kalk, s<strong>om</strong> ända intill<br />
senaste år hitfördes i ej obetydliga qvantiteter, synes nu mera k<strong>om</strong>ma att<br />
helt <strong>och</strong> hållet utträngas af inhemsk tillverkning, åtminstone i landets sydligare<br />
delar.<br />
Ofvan har antydts hurus<strong>om</strong> norsk sill under året funnit en trög afsättning<br />
härstädes, ehuru den utbjudits <strong>och</strong> afyttrats till synnerligen låga pris. En<br />
väsendtligen bidragande orsak härtill torde vara att flere norska ång- <strong>och</strong> segelfartyg<br />
<strong>om</strong>edelbart efter <strong>sjöfart</strong>ens öppnande liktidigt hit ank<strong>om</strong>mit, utan att på<br />
förhand hafva förvissat sig <strong>om</strong> afnämare, hvarvid de, för att ernå möjligast<br />
snar realisation, underbjudit hvarandra med den naturliga påföljd att härvarande<br />
fåtaliga en-gros-köpare förenat sig att icke erbjuda högre pris för denna nödvändighetsvara,<br />
än s<strong>om</strong>, utan tvifvel, ingalunda motsvarat de norska importörernas<br />
utgifter för densamma. Så vexlade här betingande pris under sistlidne<br />
vår, efter varans beskaffenhet, mellan 7 <strong>och</strong> 15 mark pr tunna. Att äfven<br />
brist på nödig <strong>om</strong>sorg vid sillens inläggning härvid medverkat, framhålles i en<br />
från de Förenade rikenas vicekonsul i Borgå under sistlidne s<strong>om</strong>mar till generalkonsnlatet<br />
insänd skrifvelse, i hvilken yttras, bland annat, att då Borgå under<br />
en följd af år varit den största importorten in<strong>om</strong> Finland af sill, godt tillfälle<br />
der erbjudit sig att noggrannt följa de <strong>om</strong>kastningar nämnde artikel varit<br />
underkastad å denna marknad. Under åren 1868—1871 — för att ej gå<br />
längre tillbaka — utgjorde norsk sill en <strong>om</strong>tyckt konsumtionsartikel derstädes,<br />
af hvilken tiotusentals tunnor städse funno en säker <strong>och</strong> förmånlig afsättning.<br />
Efter sistanförda år hade denna vara deremot alltmera förlorat i beskaffenhet<br />
<strong>och</strong> deraf främst beroende värde. Bästa beviset för detta påstående funnes i<br />
de pris, s<strong>om</strong> för densamma betingats. Vid ofvan anförda tid hade ingalunda<br />
varit ovanligt att 35 ä 40 mark betalts för tunnan af KK <strong>och</strong> 45 ä 50<br />
mark för KKK, men dessa pris hade sedermera nedgått till 32, 28, 20 <strong>och</strong><br />
15 mark för KK. Under senaste vår hade sålunda flere tusen tunnor köpts<br />
till, i medeltal för alla märken, 14 å 16 mark, ja åtskilliga smärre enligt upp-
102<br />
gift väl sorterade laster till 10 a 8 mark, <strong>och</strong> fall hade t. o. m. förek<strong>om</strong>mit<br />
att köpare icke velat mottaga varan ens utan någon betalning. Att detta förhällande<br />
i någon mån varit beroende af det tryckta affärsläget, ansåges ovedersägligt,<br />
men lika säkert vore ock att ej den enda orsaken vore att söka häruti,<br />
utan fast heldre i varans beskaffenhet eller rättare dess behandling på<br />
fångstställena. Anledning förefunnes sålunda till att antaga att, då under senare<br />
åren ymniga fångster yppat sig, fisken lemnats liggande längre tid, ja flera<br />
dagar, innan den blifvit inföst, sådan den fångats, i kärlen med tillsats af något<br />
hafsvatten <strong>och</strong> salt, samt ofördröjligen derefter afsändts på spekulation till<br />
östersjö- eller finsk hamn, för att der till hvad pris s<strong>om</strong> helst bortslumpas.<br />
Detta antagande hade vunnit full bekräftelse gen<strong>om</strong> beskaffenheten af till Borgå<br />
ank<strong>om</strong>men sill, bland hvilken ock derjemte öfverårig vara torde förek<strong>om</strong>mit.<br />
Att under sådana förhållanden den norska <strong>och</strong> svenska sillen råkat i misskredit<br />
vore naturligt, likas<strong>om</strong> ock ett faktum vore att sill från Skotland <strong>och</strong> Archangel<br />
redan vunnit terräng å nämnde ort. Nu anförda meddelande har jag i<br />
sin<strong>om</strong> tid inberättat till kongl. departementet för det inre. För att, så vidt<br />
möjligt, förek<strong>om</strong>ma ofvan anförda förlustbringande försäljningssätt, har derjemte<br />
ett välkändt <strong>handel</strong>shus i Stavanger här etablerat en filial, hvars samvetsgranna<br />
sätt att behandla sin affär utan tvifvel k<strong>om</strong>mer att tillvinna densamma välförtjent<br />
förtroende.<br />
Börande värdet af Finlands varuutbyte med andra länder saknas senare<br />
officiel uppgift än den för år 1882 i min senaste årsberättelse meddelade. En<br />
summarisk uppgift för nämnda värde under är 1883 förek<strong>om</strong>mer dock uti den<br />
af chefen för kejserl. senatens finansexpedition till nu församlade landtdag afgifna<br />
mycket intressanta redogörelse för nämnde myndighets åtgöranden under<br />
senaste decennium, enligt hvilken:<br />
båda dessa summor ej obetydligt lägre än de motsvarande under närmast föregående<br />
år. Härvid anmärkes, »att vid jemförelsen af export- <strong>och</strong> importvärdena<br />
bör tagas i betraktande, att de införda varornas värden i tullstatistiken i<br />
allmänhet upptagas enligt gångbara prisen å orten, dit de ank<strong>om</strong>mit, eller således<br />
inberäknadt tull <strong>och</strong> <strong>handel</strong>svinst, medan utförselsumman motsvarar varornas<br />
allmänna pris å afsändningsorten. Differensen mellan in- <strong>och</strong>- utförsel betecknar<br />
således icke det belopp, s<strong>om</strong> bort medelst utförsel af mynt betäckas.<br />
Vid bedömandet af landets <strong>handel</strong>sbalans bör ej heller ink<strong>om</strong>sten af finska <strong>handel</strong>sflottans<br />
utrikes fraktfart lemnas oberäknad, för hvars beräkning dock fullständiga<br />
statistiska uppgifter saknas.<br />
»Beträffande Finlands <strong>handel</strong>srelationer med andra länder — yttras vidare<br />
i ofvan anförda redogörelse — intager näst Ryssland, med hänseende till de<br />
importerade artiklarnes värde, Tyskland främsta rummet, dernäst Storbritannien,<br />
Sverige-Norge, Nederländerna, Belgien, Spanien, Portugal, <strong>och</strong> under de senare<br />
åren har införseln från Frankrike i allmänhet varit i stigande. Importen från
103<br />
Tyskland torde dock delvis utgöras af varor, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mit transito frän Frankrike<br />
<strong>och</strong> andra länder. Med afseende åter å exporten hafva landets produkter<br />
funnit afsättning näst Ryssland till Storbritannien, Frankrike, Tyskland, Sverige-<br />
Norge, Nederländerna, Belgien, Danmark, Spanien o. s. v. Särskildt har exporten<br />
till Frankrike af skogsprodukter, förnämligast sågadt virke, varit i starkt<br />
stigandes.<br />
Ink<strong>om</strong>sterna af tull samt öfriga gen<strong>om</strong> tallverket uppburna allmänna stats<strong>och</strong><br />
bevillningsmedel uppgingo under år 1884 till följande belopp:<br />
Detta är det högsta belopp s<strong>om</strong> hittills under något år influtit, sås<strong>om</strong><br />
framstår af nedanstående tablå öfver tullink<strong>om</strong>sterna under åren 1872 —1883.<br />
Ännu mera framstår denna tullink<strong>om</strong>sternas alltjemt fortgående tillväxt <strong>om</strong><br />
man jemför den n. v. uppbörden med sådan från äldre datum. Så uppgingo<br />
tullink<strong>om</strong>sterna under år:<br />
»Då denna beskattning» — yttrar, hänvisande till dessa fakta, landets finanschef<br />
i ofvan anförda redogörelse — »med undantag endast af sågningsafgiften<br />
<strong>och</strong> exporttullen på trävaror samt lump <strong>och</strong> kreatursben, uteslutande träffar<br />
importen, vittnar detta faktum <strong>om</strong> en på senaste decennium — under hvilken<br />
tidsperiod tullintraderna ökats med <strong>om</strong>kring 75 X — i icke ringa grad stegrad<br />
konsumtionsförmåga, hvilket åter, enär en fortfarande stegring i konsumtionen<br />
icke är möjlig utan motsvarande produktion, ådagalägger en gynsam utveckling<br />
af landets produktiva krafter.»
104<br />
Då tullintraderna i till senaste landtdag afgifna statsverksförslag upptogos<br />
till ett belopp af 10 1 /, millioner mark, har följaktligen denna ink<strong>om</strong>sttitel under<br />
nuvarande budgetsperiod lemnat ett öfverskott af i medeltal 4 millioner<br />
mark årligen, hvilket förhållande ock föranledt den f. n. under tryckta konjunkturer<br />
arbetande sågverksindustriens representanter, att hos regeringen — s<strong>om</strong><br />
här eger bestämmande rätt i hithörande frågor, utan ständernas hörande eller<br />
bifall — göra framställning <strong>om</strong> borttagande af den f. n. mycket kännbara s. k.<br />
sågningsafgift <strong>och</strong> exporttull, s<strong>om</strong> betungar landets trävaruexport. Ett partielt<br />
bifall härtill har i så måtto erhållits, att sistanförda afgift utgående med '/,<br />
penni pr kubikfot sågad vara, gen<strong>om</strong> en nyligen offentliggjord nådig kungörelse<br />
blifvit borttagen, hvaremot sågningsafgiften, s<strong>om</strong> utgöres med fyrdubbelt högre<br />
belopp, ansetts tills vidare vara för statsverkets behof erforderlig. Gen<strong>om</strong> en<br />
liktidigt medgifven, från <strong>och</strong> med detta års ingång gällande, nedsättning till<br />
hälften, af hittills utgående importtull å salt — från mark 1.60 till 0.80 pr<br />
tunna — har, då förstanförda tullsats fullt motsvarat 33 % af varuvärdet, en<br />
för den starkt saltkonsumerande befolkningen ej ovigtig förmån blifvit beredd.<br />
Förändring af f. n. gällande tulltariff har redan sedan flere år varit afsedd.<br />
Under år 1881 tillsatte kejserl. senaten en k<strong>om</strong>ité för att under inseende<br />
af chefen för finansexpeditionen uppgöra förslag till ny tulltaxa, <strong>och</strong> det<br />
af denna k<strong>om</strong>ité afgifna utlåtande i ämnet har sedermera undergått granskning<br />
i senaten. Sedan likvisst under tiden, <strong>och</strong> isynnerhet efter det Bysslands industriidkare<br />
vid 1882 års industriutställning i Moskwa fått insigt <strong>om</strong> hvad<br />
finsk storglöjd numera förmår producera, talrika röster in<strong>om</strong> den ryska pressen<br />
uppträdt emot den mellan kejsardömet <strong>och</strong> Finland f. n. gällande tullkonvention<br />
af 1859, på grund af hvilken sistanförda land medgifvits tullfrihet för vissa<br />
artiklar vid import till Ryssland, har i officiel väg en revision af nämnde konvention<br />
påyrkats, sås<strong>om</strong> väsendtligaste skäl hvarför anförts, »att i den för utlandet<br />
gällande tariffen i kejsardömet tullsatserna icke blott på åtskilliga färdiga<br />
fabrikat utan ock på råämnen <strong>och</strong> materialier för fabrikationen äfvens<strong>om</strong><br />
maskiner äro högre än de tullsatser, s<strong>om</strong> uti den i Finland gällande tulltaxa<br />
blifvit påförda samma artiklar, af hvilka några äfven äro tullfria, hvadan följaktligen<br />
en olikhet i tullvilkoren för industrin i dessa länder egde rum. Med<br />
anledning häraf har under sistlidne november månad en k<strong>om</strong>ité blifvit tillförordnad<br />
vid finansministeriet i kejsardömet, i hvilken äfven trenne <strong>om</strong>bud från<br />
storfurstendömet deltaga. Denna k<strong>om</strong>ité lärer icke ännu hafva k<strong>om</strong>mit till<br />
slutligt resultat; men motses detta här med stor spänning — <strong>och</strong> ej utan oro<br />
då antagligen ej endast landets ekon<strong>om</strong>iska utveckling <strong>och</strong> framtida ställning<br />
kan k<strong>om</strong>ma att deraf influeras.<br />
Kursen på Ryssland utöfvar med det betydliga varuutbyte, s<strong>om</strong> förefinnes<br />
mellan nämnde land <strong>och</strong> Finland, en väsendtlig inverkan på resultatet af årets<br />
affärsverksamhet in<strong>om</strong> detta land, <strong>och</strong> detta framförallt in<strong>om</strong> de delar af detsamma,<br />
för hvilka S:t Petersburg utgör den förnämsta afsättningsorten. Denna<br />
kurs, sådan den af Finlands bank noteras, har under år 1884 företett talrikare<br />
vexlingar än under det närmast föregående — 59 gånger mot 49 under sistanförda<br />
år. Noteringen har äfven varierat mellan vidare gränser, eller mellan<br />
minimum, 245 mark för 100 rubel, den 26 januari <strong>och</strong> maximum, 267 mark<br />
den 26 december 1884, mot minimum 245 mark den 24 november <strong>och</strong> maximum<br />
255 mark den 3 mars 1883. Medan kursens tendens under 1883 var<br />
fallande, egde motsatsen rum 1884, till dess noteringen, s<strong>om</strong> städse bestämmes<br />
af börsen i Berlin, i december råkade i ett febertillstånd, med icke mindre än<br />
10 noteringar under denna ena månad.
105<br />
Åkerbruket <strong>och</strong> boskapsskötseln.<br />
Sistlidet års skörd, gynnad af tjenlig väderlek <strong>och</strong> i allmänhet skonad af<br />
den flnske jordbrukarens svåraste fiende — de tidiga höstfrosterna —, utföll in<strong>om</strong><br />
nära nog alla delar af landet fullt tillfredsställande. Klagan har visserligen<br />
sedermera försports, att den efter sädens tröskning erhållna afkastningen »i<br />
spanns ieke motsvarat förhoppningarna, likas<strong>om</strong> ock att f. n. gällande pris å<br />
spanmål lenina odlaren en produktionskostnaden föga öfverskjutande ersättning.<br />
Sistanförda klagan höres ju dock f. n. in<strong>om</strong> alla spanmålsproducerande länder,<br />
men måhända minst torde den vara berättigad in<strong>om</strong> Finland, der både jord <strong>och</strong><br />
arbetskraft utan tvifvel ännu äro billigare än i öfriga östersjöländer — måhända<br />
med undantag för det inre af Kyssland, <strong>och</strong> ett lågt pris på befolkningens<br />
vigtigaste födoämne är ju onekligen en välsignelse för ett land, hvars<br />
spannmålsproduktion ej på långt när fyller denna befolknings behof deraf. Så<br />
öfversteg sistlidet års import af säd <strong>och</strong> mjöl exporten med <strong>om</strong>kring 9 millioner<br />
1/8. Af nedan meddelade, på grund af kongl. k<strong>om</strong>merskollegii månadsrapporter<br />
uppgjorda tabell visar sig för öfrigt att priset å råg, s<strong>om</strong> fortfarande intager<br />
främsta rummet vid landets spanmålsexport, under sista qvartalet af sistlidna<br />
år stod i Helsingfors högre än i någon annan af deri upptagna östersjöhamnar,<br />
under det att deremot priset å det dernäst vigtigaste exportsädet — hafre —<br />
befanns här vara lägst, med undantag för Riga. Då emellertid ifrågavarande<br />
prisuppgifter endast hänföra sig till äädens rymd — 1 kubikfot — utan att<br />
någon upplysning <strong>om</strong> den vid bestämmandet af dess värde lika vigtiga faktorn<br />
— dess relativa vigt — finnes angifven, lemnar denna tabell ej tillräckliga<br />
data för en fullständig jemförelse i ofvan anförda hänseende, <strong>och</strong> anledning saknas<br />
ej för det antagandet, att, <strong>om</strong> båda nämnda faktorer — rymd <strong>och</strong> vigt —<br />
tagas i beräkning, den märkliga skilnaden i hafrens pris i härvarande oeh öfriga<br />
angifna hamnar skall finna en förklaring.<br />
Finsk riad råg har, sås<strong>om</strong> välbekant är, sedan långliga tider utgjort en i<br />
Sverige till utsäde begärlig <strong>och</strong> väl betald exportvara, åt hvars frambringande<br />
af bäst möjliga beskaffenhet all <strong>om</strong>sorg egnats. Hafre deremot — hvars sena<br />
mognad gör den mera än öfriga här odlade sädesslag utsatt för klimatets oblida
106<br />
inverkan — har först under jemförelsevis senare tid sökt sig en väg till utlandets<br />
marknader, rörande hvars fordringar å detta hittills ej rätt uppskattade<br />
sade följaktligen ännu ej fullständig känned<strong>om</strong> torde förefinnas. I den mån en<br />
framåtskridande kultur gör den svenske jordbrukaren oberoende af den finska<br />
utsädesrågen, k<strong>om</strong>mer denna att falla till det pris, för hvilket mäldråg kan<br />
erhållas, med anledning hvaraf, efter all sannolikhet, större uppmärksamhet<br />
k<strong>om</strong>mer att här, sås<strong>om</strong> i det vestra grannlandet, egnas åt odling af den på<br />
verldsmarknaden begärligare hafren, helst dennas halm lemnar ett vida värdefullare<br />
foderämne än rågens. En jemförelse mellan medelpriset härstädes för<br />
år 1884 å de i ofvanstående tabell upptagna trenne slag af spanmål <strong>och</strong> de<br />
under åren 1882 <strong>och</strong> 1883 för desamma gällande — enligt i generalkonsulatets<br />
<strong>berättelser</strong> för ifrågavarande år meddelade motsvarande tabeller — visar<br />
att värdeförminskningen var större under 1883 än under sistförflutna år, äfvens<strong>om</strong><br />
att detta prisfall för hela nämnda treårsperiod uppgår till något öfver 16<br />
%, <strong>och</strong> temligen lika för de trenne sädesslagen, sås<strong>om</strong> af nedan anförda siffror<br />
närmare framstår:<br />
Äfven å smör — Finlands värdefullaste exportartikel bland landtbrukets<br />
alster — har det vid dess export betingade pris under senaste år i allmänhet<br />
utfallit lägre än under de närmast föregående, likas<strong>om</strong> ock, sås<strong>om</strong> ofvan visats,<br />
exporten deraf något nedgått. Orsaken till sistanförda förhållande torde väl<br />
näppeligen vara att söka i en minskad produktion, utan fast hellre uti en stigande<br />
konsumtion in<strong>om</strong> landet, lemnande ett ytterligare bevis på en redan förut<br />
af andra skäl antagen tillökning i befolkningens välmåga <strong>och</strong> deraf framkalladt<br />
behof af bättre <strong>och</strong> rikligare föda. Antagligen sås<strong>om</strong> en följd af denna ökade<br />
inhemska förbrukning har ock härvarande torgpris å s. k. matsmör under innevarande<br />
vinter varit högre än under de närmast föregående år jag varit i tillfälle<br />
att iakttaga dessa förhållanden.<br />
Exporten af smör från Finland eger trenne olika riktningar — en ostlig<br />
till S:t Petersburg, en vestlig till Sverige-Norge <strong>och</strong> England samt en sydlig<br />
till Liibeck. Uppgifter saknas ännu rörande fördelningen af denna export under<br />
sistlidet år mellan dessa olika afnämare, men torde den i hufvudsak hafva<br />
varit densamma s<strong>om</strong> under det närmast föregående — 1883 —, då, enligt en<br />
i härvarande press af sakkunnig person offentliggjord uppgift, i det närmaste<br />
hälften af hela smörexporten — 288,000 LM — sökte sig väg till S:t Petersburg.<br />
Största delen häraf k<strong>om</strong>, sås<strong>om</strong> naturligt är, från landets östra trakter —<br />
så 112,000 L® från Viborg, 54,000 Lffi från Joensuu, 21,000 L« från Kuopio,<br />
o. s. v. —, men äfven öfriga, mera aflägsna delar af landet togo del i denna<br />
export, hvarvid dock, till följd af den gen<strong>om</strong> det längre afståndet betingade<br />
högre frakten, hufvudsakligast finare mejerismör torde ifrågak<strong>om</strong>mit.<br />
Föga underlägsen exporten till Ryssland var den till Sverige <strong>och</strong> Norge,<br />
deruti dock inberäknade de belopp, s<strong>om</strong> denna väg gingo till England. Hithörande<br />
uppgifter för 1883 förete sålunda en totalsumma af 233,487 IM,<br />
hvaraf 106,617 IM till Stockholm. I denna export deltog östra Finland endast<br />
så vidt den skedde öfver Hangö, hvarifrån för ifrågavarande år angifvits en<br />
utskeppning till Stockholm af 30,860 IM. Men äfven vestra Finland var<br />
deruti jemförelsevis föga representeradt. Från Åbo utfördes sålunda endast<br />
18,000 Lffi, något mindre än till S:t Petersburg, från Björneborg 7,800 L%<br />
från Åland, till den del sådant synes i tulluppgifterna, 3,500 JM, men deremot
107<br />
MD Vasa 101,000 L«, från Kaskö 19,000 L
108<br />
Verkningarna af den mångsidiga <strong>om</strong>sorg Finlands styrelse under senare<br />
tider egnat åt boskapsskötselns utveckling <strong>och</strong> de betydliga belopp, s<strong>om</strong> årligen<br />
for detta ändamål anvisats af allmänna medel, börja att bära synlig frukt äfven<br />
uti en år efter år stegrad export af lefvande boskap. Uppgifter rörande den<br />
andel deraf de Förenade rikena fått mottaga, saknas för senare tid än år 1882,<br />
då den utgjorde 1,461 hästar, 1,688 nötkreatur, 300 får <strong>och</strong> 4,172 svin;<br />
men att den sedan dess vunnit ej obetydlig tillökning, visar, bland annat, ofvan<br />
meddelade siffror af utförseln från Vasa till Sverige under år 1884. Endast<br />
bristande känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> hvad Finland uti ifrågavarande hänseende har att erbjuda<br />
kan förklara att dervarande billiga marknad för isynnerhet hästar <strong>och</strong> mjölkboskap<br />
ej mera än s<strong>om</strong> skett uppmärksammats af svenske köpare. Priset å en<br />
god finsk arbetshäst öfverstiger dock endast undantagsvis 500 mark <strong>och</strong> för en<br />
mjölkko fjerdedelen deraf; <strong>och</strong> att de förra, isynnerhet från landets östligaste<br />
trakter, i snabbt lopp, härdighet <strong>och</strong> lättföddhet kunna uthärda jemförelse med<br />
hvilkcn annan ras s<strong>om</strong> helst, synes allt mera vinna erkännande, med anledning<br />
hvaraf ock dylika hästar numera företrädesvis användas af spårvagnsbolagen i<br />
8:t Petersburg, likas<strong>om</strong> äfven export af sådane, efter förutgången beställning,<br />
k<strong>om</strong>mer att på försök ske till England. Den finska kon af inhemsk ras, sådan<br />
den hos allmogen förek<strong>om</strong>mer, motsvarar deremot onekligen ej, vare sig till<br />
kroppsformer eller vigt, de anspråk s<strong>om</strong> å mjölkboskap numera i södra <strong>och</strong><br />
mellersta delarne af Sverige ställas; den liknar närmast vår s. k. norrlandsko,<br />
men med hänseende till ofvan angifna pris <strong>och</strong> dess mjölkafsöndringsförmåga,<br />
förtjenar den utan tvifvel större uppmärksamhet, äfven af svenske köpare, än<br />
hvad hittills egoats densamma. Med hänseende till sistanförda egenskap meddelas<br />
i af härvarande statistiska byrå senast offentliggjorda öfversigt af Finlands<br />
ekon<strong>om</strong>iska tillstånd några på försök vid Mustiala landtbruksinstitut grundade<br />
uppgifter, hvilka jag tillåter mig anföra sås<strong>om</strong> ej saknande allmänt intresse.<br />
Af 5 vid nämnda institut uppstälda olika mjölkboskapsraser hade kor af<br />
finsk ras lemnat för 100 "B lefvande vigt 79 kannor mjölk pr år<br />
Detta bekräftar för öfrigt äfveu in<strong>om</strong> Sverige vunnen erfarenhet, hvaremot den<br />
slutsats man här velat deraf draga, att den inhemska rasen äfven lemnar en i<br />
ofvan angifvet förhållande billigare mjölk, svårligen torde vara hållbar.<br />
En ifrågavarande export till Sverige i väsentlig mån störande <strong>och</strong> här<br />
ofta öfverklagad inverkan utöfvar den osäkerhet s<strong>om</strong> råder gen<strong>om</strong> kongl. k<strong>om</strong>merskollegii<br />
förändringar tidt <strong>och</strong> ofta undergående kungörelser rörande de<br />
länder eller delar af sådana, s<strong>om</strong> förklaras vara af smittosamma kreaturssjukd<strong>om</strong>ar<br />
angripna. Nödvändigheten af de bestämmelser, gen<strong>om</strong> hvilka möjligaste<br />
säkerhet mot dylik smittande sjukd<strong>om</strong>s öfverförande till Sverige åsyftas, kan<br />
ju ingalunda bestridas; men då vid de allra flesta tillfällen här uppträdande<br />
kreaturssjukd<strong>om</strong>, med anledning af hvilken hinder i den fria importen i Sverige<br />
påbjudas, inskränker sig till in<strong>om</strong> en enda gård eller by strängt begränsade fall,<br />
samhet befordras öfver S:t Petersburg <strong>och</strong> Berlin till Hamburg, der det, för vidare befordran,<br />
<strong>om</strong>händertages af <strong>om</strong>bad för de engelska smörhns, s<strong>om</strong> stå i förbindelse med de finske prodncenterne.<br />
Kostnaden för begagnandet af denna trafikled lär med <strong>om</strong>kring 10 penni pr "t?<br />
öfverstiga den transito Sverige. Derjemte bafva nämnda engelska smörhns aå anordnat, att<br />
smöret i vissa kuststäder eller centralt belägna orter in<strong>om</strong> Finland <strong>om</strong>händertages af deras der<br />
bosatte agenter, s<strong>om</strong> dervid genast utbetala till vederbörande prodncenter, allt efter årstiden<br />
eller marknadens ställning, ett förskott af £ 6, 5 eller 4 sh. pr drittel samt sedermera efter smörets<br />
försäljning redovisa hvad s<strong>om</strong> ytterligare kan tillk<strong>om</strong>ma producenten.
109<br />
vanligast orsakade af osunda beten, borde den med påbudet afsedda säkerhet<br />
mot smittans öfverförande lika väl, ja ej sällan fullständigare kunna ernås,<br />
äfven <strong>om</strong> ej, sås<strong>om</strong> för närvarande, hela det vidsträckta län, in<strong>om</strong> livilket sjukd<strong>om</strong>sfallet<br />
inträffat, belades med interdikt, utan detta inskränktes till de sjukd<strong>om</strong>sorten<br />
närmast <strong>om</strong>gifvande delar deraf, socknar eller härader, med efter<br />
förhållandena lämpad utsträckning. Företrädesvis gäller denna anmärkning med<br />
hänseende till de Åländska öarna, hvilkas varuutbyte med Sverige torde vara<br />
vida lifligare än med öfriga delar af det vidsträckta läD, Åbo <strong>och</strong> Björneborgs,<br />
till hvilket de räknas, men hvars kreatursexport till nyssnämnda land hämmas<br />
gen<strong>om</strong> hvarje fall af smittosam kreaturssjukd<strong>om</strong>, äfven långt in uti det inre af<br />
ifrågavarande län.<br />
Bland under året vidtagna åtgärder af synnerligare vigt till landtbrukets<br />
understöd <strong>och</strong> befrämjande torde slutligen böra anföras, hurus<strong>om</strong> regeringen,<br />
till afhjelpande af svårigheten för den mindre jordbrukaren att erhålla lån på<br />
förmånliga vilkor till vidsträcktare odlingsföretag <strong>och</strong> tidsenliga förbättringar,<br />
anvisat ett belopp af 2 millioner mark, att utgå mot inteckningssäkerhet <strong>och</strong><br />
4 % ränta, på högst 15 års tid, med högst 10,000 <strong>och</strong> minst 1,500 mark<br />
på en hand. Sedermera har fråga ytterligare blifvit väckt <strong>om</strong> odlingslån till<br />
disposition af landtk<strong>om</strong>muner, från hvilka enskilde mindre jordbrukare skulle<br />
kunna för ofvan angifvet ändamål <strong>och</strong> äfven mot annan säkerhet än inteckning<br />
i jord erhålla lån, <strong>och</strong> lärer senaten hos Hans Maj:t kejsaren-storfursten hemstält<br />
<strong>om</strong> inrättandet af en dylik lånefond, likaledes till belopp af 2 millioner,<br />
ur hvilken landtk<strong>om</strong>munerna, efter ansökan hos vederbörande guvernör, skulle<br />
kunna erhålla dylika lån på 20 års tid, till belopp af högst 15,000 mark, mot<br />
k<strong>om</strong>munens ansvarighet <strong>och</strong> skyldighet att under de sista 5 åren af lånetiden<br />
återbetala desamma med 1 /i årligen. Bland vilkoren för utgifvande af lån åt<br />
enskilde ur dessa medel ingår bland annat bestämning der<strong>om</strong> att desamma ej<br />
få lemnas till högre belopp till en låntagare än 800 mark samt att de få innehafvas<br />
af denne i högst 3 års tid mot en ränta af 3.6 % . Ut<strong>om</strong> nu anförda<br />
odlingslånefonder finnas 120,000 mark förut anvisade till låneunderstöd för<br />
mejerinäringens befrämjande, hvarjeinte ett belopp af 500,000 mark blifvit under<br />
år 1883 anvisadt att användas för slöjdkunnighetens höjande.<br />
Skogshushållningen <strong>och</strong> sågverksindustrien.<br />
Uti statistiska byråns ofvan anförda senaste öfversigt af Finlands ekon<strong>om</strong>iska<br />
ställning, intill slutet af år 1880, yttras rörande landets skogshushållning,<br />
att ehuru något rationelt skogsbruk med ordnad trakthuggning <strong>och</strong> skogssådd<br />
visserligen ännu icke förek<strong>om</strong>mer annorstädes än i kronoparker samt å<br />
öfriga kronan tillhöriga egend<strong>om</strong>ar, äfvens<strong>om</strong> å en eller annan större egend<strong>om</strong><br />
i södra delen af landet, förmärkes likväl, att en förändring till det bättre i<br />
den förut allmänt rådande hänsyns- <strong>och</strong> planlösa skogsafverkningen mångenstädes<br />
inträdt. Skogens värde inses numera allmänt <strong>och</strong> man umgås med den derföre<br />
ock sparsammare än tillförne. Det öfverdrifna slöseriet med bränsle håller på<br />
att aftaga <strong>och</strong> behofvet fylles redan på flera ställen tndast med torra träd <strong>och</strong><br />
qvistar samt annat skogsaffall. Man har beräknat, att <strong>om</strong>kring 46 millioner<br />
tunnland, eller 64 % af Finlands hela areal, utgöres af skogsmark. I denna<br />
summa ingå dock <strong>om</strong>kring 15 millioner tunnland impedimenter samt orefvad<br />
mark, <strong>och</strong> anses den torra, skogbärande arealen utgöra <strong>om</strong>kring 39 millioner
110<br />
tunnland. Enligt forststyrelsens berättelse för 1880 upptaga kronoskogarne en<br />
areal af 16,116,645 tunnland torr skogsmark, hvadan öfver 40 X af landets<br />
skogbärande mark är statsegend<strong>om</strong>, <strong>och</strong> af denna är öfver 90 % belägen in<strong>om</strong><br />
Uleåborgs län. Lämpliga skogsmarker inlösas derjemte för bildande af kronoparker<br />
i landets södra <strong>och</strong> mellersta delar.<br />
Värdet af utförda skogsprodukter uppskattades, efter i finska hamnar gällande<br />
pris:<br />
Under derefter följande år, 1881—1884, för hvilka dylik beräkning<br />
ännu ej offentliggjorts, har denna export <strong>och</strong> dess värde visserligen något aftagit,<br />
men torde likfullt ej obetydligt öfverstiga värdet af medelutskeppningen<br />
under det senaste quinquennium, för hvilket statistiska byrån offentliggjort redogörelse.<br />
Uti forststyrelsens senaste berättelse, den för 1882, meddelas att utskeppningen<br />
af sågade trävaror under nämnda år uppgick till 2,987,278 red. tolfter,<br />
motsvarande 50,783,728 kub.-fot, hvadan den naturliga tolften beräknades innehålla<br />
17 l /2 kub.-fot, hvaraf åter synes, att öfver hufvud taget gröfre sortiment<br />
af sågvaror utskeppats, för hvilkas tillverkning följaktligen gröfre stock varit<br />
använd.* Då derjemte antagas kan att för tillverkning af en red. tolft till<br />
utskeppning duglig sågvara åtgå i medeltal 2 sågtimmer af de dimensioner s<strong>om</strong><br />
detta virkesslag från kronans skogar vanligen innehar, skulle för tillverkningen<br />
af 1882 års exportbelopp försågats i rundt tal 5,974,566 stycken sågtimmer,<br />
hvartill från kronans skogar levererats <strong>om</strong>kring 13 %.<br />
Nettoink<strong>om</strong>sten från sistanförda skogar, s<strong>om</strong> i medeltal för perioden<br />
1860—1883 utgjort 144,695 mark pr år, uppgick under år 1883 till 305,152<br />
mark, med en bruttoink<strong>om</strong>st af 1,030,745 mark.<br />
Vid försäljningar ur kronans skogar under år 1884 hafva, så vidt af<br />
uppgifter i tidningarna kunnat inhemtas, följande pris betingats:<br />
* Se till jemförelse härmed generalkonsnlatets berättelse för ;ir 1882, sid. 267 <strong>och</strong> 268.
111<br />
Bergshandteringen.<br />
Till följd af de finska bergmalmernas mineralfattigd<strong>om</strong> samt lättheten att<br />
från Sverige bek<strong>om</strong>ma bättre <strong>och</strong> billigare malmer, befinner sig Finlands grufindustri<br />
i ett fortfarande aftagande. Medan sålunda på 1860-talet ännu 16 å 20<br />
jeragrufvor bearbetades, sjönk småning<strong>om</strong> dessas antal, så att år 1875 endast<br />
en enda, belägen in<strong>om</strong> Nylands län, utgjorde föremål för grufdrift, hvilken<br />
äfven sedermera fortgått, ehuru till det obetydliga <strong>om</strong>fång att, enligt bergsstyrelsens<br />
senast afgifna årsberättelse, för år 1882, malmafkastningen nämnda<br />
år uppgick till endast 68,000 kilos. Af kopparmalm brötos samma år vid<br />
2:ne grufvor 4,259,435 kilos. Vid den ena af dessa har dock sedermera allt<br />
arbete afstannat. SjömaÅmer upptogos ur 97 sjöar till en vigt af 32,776,722<br />
kilos <strong>och</strong> af myrmalmer 99,152 kilos. Uti nyssanförda berättelse anföres,<br />
sås<strong>om</strong> bevis på huru hastigt förädlingsvärdena stiga, att då 1 ctr sjömalm<br />
kostade vid masugnen i medeltal 42 penni <strong>och</strong> 2.6 5 ctr sådan malm erfordrades<br />
till produktion af 1 ctr tackjern <strong>och</strong> 1.3 ctr tackjern för tillverkning af<br />
1 ctr stångjern, samt då vidare medelprisen å tackjern <strong>och</strong> ordinärt stångjern<br />
voro resp. 5 <strong>och</strong> 12'/> mark, så kostade den till 1 ctr tackjern förbrukade<br />
malmen 1.113 mark <strong>och</strong> till 1 ctr stångjern 1.45 mark. Förädlingen af malmen<br />
till tackjern hade alltså ökat dess värde med öfver 349 % <strong>och</strong> till stångjern<br />
med öfver 762 %. Då skilnaden mellan priset å svensk bergmalm <strong>och</strong><br />
inhemsk sjömalm numera endast vore (0.92—0.42 mark =) 50 penni pr ctr,<br />
så utgjorde den stund<strong>om</strong> öfverklagade importen af svenska jernmalmer en jemförelsevis<br />
obetydlig ekon<strong>om</strong>isk förlust mot den, s<strong>om</strong> inställandet af tackjärnstillverkningen<br />
i landet <strong>och</strong> import af utländskt tackjern skulle medföra, ty<br />
gen<strong>om</strong> att förädla 50 % svenska jernmalmer till tackjern uppnåddes dock ett<br />
förädlingsvärde af 150 %. En tackjärnstillverkning, grundad på import af<br />
svenska malmer, s<strong>om</strong> dock för närvarande till följd af outvecklade k<strong>om</strong>munikationer<br />
endast lönade sig vid de invid kusten belägna bruken, borde följaktligen<br />
ingalunda betecknas sås<strong>om</strong> onaturlig, helst malmvärdet med endast <strong>om</strong>kring<br />
38 % inginge i slutproduktens — tackjernets — värde, hvaremot de öfriga<br />
62 % motsvarades af inhemskt bränsle, arbete m. m. d.<br />
De ogynsamma konjunkturerna hafva föranledt att verksamheten vid många<br />
af landets jernbruk efter hand afstannat. Så voro under 1882 af 27 masugnar<br />
endast 15, af 27 puddlings- <strong>och</strong> valsverk 9, af 11 blästerverk 2 <strong>och</strong> af 40<br />
manufakturverk 31 i gång, hvarvid dock någon stegring i så väl antal s<strong>om</strong> produktion<br />
inträdt emot hvad förhållandet var under närmast föregående år; så<br />
för tackjern med öfver 9 %', af stångjern med öfver 11 %, af jernplåt med<br />
17 % <strong>och</strong> af koppar med 25.7 .%', hvaremot manufaktureringen af jern <strong>och</strong><br />
stål fallit med 10.1 % samt af götstål <strong>och</strong> götjern med 19.4 %. Tillverkningen<br />
af tackjern af inhemska sjö- <strong>och</strong> myrmalmer hade dervid minskats med<br />
6.6 Xi a f svenska bergmalmer —• hvaraf infördes 486,584 ctr — deremot<br />
stigit med 10.4 % till 24,879 ctr.<br />
Samtliga tillverkningar af bergsbrukets alster utgjorde under år 1882:
112<br />
Guldvaskningen i Ivalojoki floddal med dess bifloder in<strong>om</strong> Lappmarken<br />
bedrefs under år 1883 vid 38 vaskningsställen <strong>och</strong> lemnade en af kastning af<br />
9,973 gram = 23.46 ffi guld. Under 1884 åter hafva 23 utmål bearbetats<br />
med ett resultat af 6,402 gram guld, hvaraf framstår, vid en jemförelse med<br />
i föregående års berättelse meddelade hithörande uppgifter, att afkastningen af<br />
denna guldfyndighet befinner sig i fortfarande minskning <strong>och</strong> numera knappast<br />
torde betala arbetskostnaden.<br />
Fabriksindustrien.<br />
De statistiska uppgifter, s<strong>om</strong> offentliggjorts rörande hithörande grenar af<br />
Finlands näringslif, hafva hittills varit i hög grad ofullständiga. Sedan numera,<br />
med innevarande års ingång, ett särskildt embetsverk, industristyrelsen, trädt i<br />
verksamhet <strong>och</strong> fått sig uppdraget, bland annat, att samla <strong>och</strong> offentliggöra uppgifter<br />
hörande till den industriella statistiken, torde en ändring till det bättre<br />
häruti vara att motse. Emellertid förefinnas uti statistiska byråns ofvan anförda<br />
senaste ekon<strong>om</strong>iska redogörelse åtskilliga uppgifter, hvilka jag trott mig<br />
böra här i sammandrag meddela, sås<strong>om</strong> i någon mån tjenande till ledning vid<br />
en uppskattning af den <strong>om</strong>fattning olika industrigrenar vunnit in<strong>om</strong> detta land.<br />
De större industriella etablissement, yttras i nämnde berättelse, hvilkas<br />
årliga tillverkningsvärde angifvits uppgå till 200,000 mark <strong>och</strong> deröfver, voro<br />
1879 följande:<br />
Huru litet dessa värdeuppgifter emellertid kunna tjena till ledning för bedömandet<br />
af särskilda industrigrenars betydelse, synes bland annat af följande<br />
exempel. År 1876 uppgafs tillverkningsvärdet vid 13 i gång varande glasbruk
113<br />
till 784,021 mark <strong>och</strong> år 1879 vid 8 glasbruk till 529,458 mark. Exporten<br />
af glasvaror uppskattades åter förstnämnda år till 756,836 mark, det senare<br />
året till 1,731,085 mark <strong>och</strong> år 1880 till 2,337,033 mark. Hela landets pappersfabrikation<br />
uppgafs 1879 hafva uppnått ett värde af 4,988,017 mark, men<br />
samma år utfördes, enligt tullspecialerna (förut<strong>om</strong> papp, pappersmassa, tapeter<br />
m. m.), papper för ett värde af 6,317,222 mark. Till huru ringa värde man än<br />
anslår landets egen konsumtion af nyssnämnde artiklar, synes densamma dock<br />
böra tagas så hög, att skilnaden mellan fabrikernas <strong>och</strong> tullverkets värdeuppgifter,<br />
förutsatt att begge äro grundade på verkliga förhållanden, borde i motsatt riktning<br />
gjort sig förnimbar. Sådana de anförda värdesummorna nu förek<strong>om</strong>ma,<br />
leda de till det resultat, att från Finland utförts särskilda industrialster till betydligt<br />
högre belopp än hvad i hela landet deraf producerats, <strong>och</strong> detta resultat<br />
kan icke ur en motsvarande import eller transito<strong>handel</strong> finna sin förklaring.<br />
Bränvinstillverkningen under sistlidet år uppgick till i det närmaste hela<br />
det af regeringen medgifna maximiqvantum, 4,300,000 kannor, <strong>och</strong> företer<br />
följaktligen någon, <strong>om</strong> än obetydlig stegring mot den under närmast föregående<br />
år, oaktadt alla åtgärder <strong>och</strong> föreningar till nykterhetens befrämjande.<br />
Bland nyare industriella anläggningar torde förtjena här <strong>om</strong>nämnas en<br />
splintfabrik i närheten af Viborg, afsedd för tillverkning af trätråd <strong>och</strong> lådämnen<br />
till tändstickor, hufvudsakligast för de utländska fabriker, vid hvilka de<br />
förses med nödig tändsats. Man har beräknat, att detta sätt för tillgodogörandet<br />
af härvarande rikliga tillgång på aspvirke skall lemna förmånligare resultat<br />
än dess utförsel altan vidare förarbetning sås<strong>om</strong> stockar, af hvilka mycket går<br />
förloradt under en längre transport, s<strong>om</strong> derjemte till följd af deras större<br />
volym faller sig dyrare. Nu anförda fabrik, s<strong>om</strong> förestås af en svensk undersåte<br />
<strong>och</strong> försetts med maskiner af nyaste konstruktion, sysselsätter redan <strong>om</strong>kring<br />
30 arbetare <strong>och</strong> uppgifves kunna för hvarje skärningsmaskin producera<br />
4 millioner stickor i timmen.<br />
Resultatet af 1884 års industriella verksamhet uppgifves hafva i allmänhet<br />
utfallit mindre gynsamt. Detta torde främst gälla de mekaniska verkstäderna,<br />
från hvilka redan under åtskilliga år klagan försports att här gällande tullförhållanden<br />
<strong>om</strong>öjliggöra täflan med utlandet. Förut har likaledes anmärkts att<br />
trämassefabrikerna endast till betydligt nedsatta pris funnit afsättning å den för<br />
dem tillförne så lönande ryska marknaden. Bäst torde textilfabrikerna hafva<br />
undgått känning af de tryckta affärsförhållandena, <strong>om</strong> än den utdelning för<br />
1884, de k<strong>om</strong>ma att lemna vederbörande delegare, icke torde utfalla lika riklig<br />
s<strong>om</strong> den för närmast föregående år, då, t. ex. Forssa b<strong>om</strong>ullsfabriker utdelade<br />
ej mindre än 23 X af det å aktierna inbetalade kapital.<br />
Sås<strong>om</strong> varande af intresse för de Förenade Rikenas industriidkare <strong>och</strong> konstruktörer<br />
tillåter jag mig slutligen meddela nedan anförda förteckning å svenska<br />
<strong>och</strong> norska undersåtar i Finland tillerkända patent, hvilka vid 1884 års ingång<br />
ännu egde gällande kraft.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 8
114<br />
Åtgärder till samfärdselns befrämjande.<br />
Redan uti föregående års<strong>berättelser</strong> har framhållits, hurus<strong>om</strong> det sätt, på<br />
hvilket ångbåtsförbindelsen mellan Stockholm <strong>och</strong> Finland funnits ordnad, ej i<br />
allo motsvarat tidens fordringar. Dervid anmärkta ölägenheter hafva under<br />
sistlidet år åtminstone i så måtto blifvit afhulpna, att de från Stockholm ank<strong>om</strong>mande<br />
ångbåtarne i allmänhet inträffat i Åbo så tidigt, att dem åtföljande<br />
passagerare, s<strong>om</strong> så önskat, kunnat fortsätta resan med samma dags till Tammerfors,<br />
Helsingfors eller S:t Petersburg afgående tåg. Orsaken till denna för<br />
samfärdseln gynsamma förändring torde vara att söka i den konkurrens, s<strong>om</strong> fi<br />
ifrågavarande trafikled öppnats gen<strong>om</strong> det från en sydsvensk linie utrangerade<br />
ängfartyget Eliida, hvilket, ehuru af föråldrad konstruktion <strong>och</strong> äfven i andra<br />
hänseenden ingalunda motsvarande hvad af en passagerareångbåt på en af turister<br />
lifligt befaren linie numera fordras, dock faktiskt ådagalagt möjligheten af att<br />
regelbundet <strong>och</strong> utan särskild ansträngning fullborda resan från Stockholm till<br />
Åbo på kortare tid än den, s<strong>om</strong> hittills vanligen erfordrats för de denna linie<br />
trafikerande finska passagerarebåtar. Nämnde konkurrent har derjemte tillämpat<br />
en väl behöflig nedsättning i fraktsatserna för så väl passagerare s<strong>om</strong> gods mellan<br />
ifrågavarande båda städer. Enligt hvad tidningarna haft att meddela, Iftrer<br />
emellertid resultatet af detta försök icke utfallit gynsamt för Ellidas rederi,<br />
s<strong>om</strong> uppgifves hafva derpå förlorat 4,000 kr., hvadan en fortsättning deraf<br />
under k<strong>om</strong>mande år icke lärer vara att motse. Beloppet af nämnde ångares<br />
under 39 enkla resor inseglade fraktförtjenst har dock, enligt uppgifter till<br />
vieekonsulatet i Abo, uppgått till 46,355 mark, s<strong>om</strong>, då detta fartyg eger en<br />
drägtighet af 139 tons, motsvarar 333 mark pr ton. Om än de siffror, s<strong>om</strong><br />
angifva olika ångfartygs tontal <strong>och</strong> fraktförtjenst ej lemna en tillförlitlig beräkningsgrund<br />
för en jemförelse dem emellan, då härvid fartygens konstruktion,<br />
inredning, kolförbrukning m. m. d. väsentligen inverka, torde dock en dylik<br />
jemförelse ej sakna allt värde för bedömandet af eu linies rentabilitet, <strong>och</strong> tilllåter<br />
jag mig i nämnda hänseende anföra hurus<strong>om</strong>, enligt mottagna uppgifter<br />
från vederbörande vicekonsulat, den linien Stockholm—Vasa trafikerande ångaren<br />
Carl von Linné, <strong>om</strong> 246 tons, under senaste seglationsår intjenat 62,990 mark<br />
eller 256 mark pr ton; ångaren Gustaf II Adolf, <strong>om</strong> 312 tons, s<strong>om</strong> underhållit<br />
förbindelsen mellan Sundsvall <strong>och</strong> Vasa, 51,535 mark eller 165 mark,<br />
samt ångaren Sundsvall, <strong>om</strong> 169 tons, å samma linie 40,835 mark eller 242<br />
mark pr ton; hvarvid dock är att observera att passagerareafgifter icke ingå i
115<br />
den uppgifna fraktförtjensten för sistanförda trenne ångfartyg, hvilket deremot<br />
är förhållandet med hänseende till Eliida, för hvilketi ock denna ink<strong>om</strong>sttitel<br />
utan tvifvel varit af vida större betydenhet än för de öfriga. Erinrar man<br />
sig vidare att den konkurrerande svenska ångaren mött <strong>och</strong> haft att bekämpa<br />
ej ringa motstånd af dem, s<strong>om</strong> med oblida ögon sett detta »intrång», äfvens<strong>om</strong><br />
att dess rederi eller <strong>om</strong>bud till en början uraktlåtit att gen<strong>om</strong> annonser i den<br />
finska <strong>och</strong> ryska hufvudstadens tidningar fästa vederbörande trafikanters uppmärksamhet<br />
på tillk<strong>om</strong>sten af detta nya samfärdsmedel <strong>och</strong> de fördelar, dess<br />
begagnande erbjöde, så synes mig ofvan anförda, under första året ernådda resultat<br />
ingalunda vara afskräckande, utan snarare löftesrikt för en lönande sysselsättning<br />
å denna linie, förutsatt att lämplig ångare dertill användes. Så synes<br />
ock förhållandet hafva uppfattats härstädes, att sluta deraf att fråga väckts<br />
så väl i Åbo s<strong>om</strong> härstädes att åstadk<strong>om</strong>ma aktieteckning för anskaffandet af ett<br />
eller tvenne snabbgående ångfartyg, afsedda att underhålla en till 0 dagar af<br />
veckan utsträckt förbindelse mellan förstanförda stad <strong>och</strong> Stockholm, hvilket<br />
förslag dock icke hittills vunnit tillräckligt understöd; men lära deremot en<br />
eller tvenne af de ångare, s<strong>om</strong> under senare år förmedlat trafiken mellan<br />
S:t Petersburg <strong>och</strong> Finlands nordligare hamnar, vara afsedda att under innevarande<br />
års seglationstid anviindas på linien Stockholm—S:t Petersburg.<br />
I sammauhang härmed torde förtjena anföras nedanstående redogörelse för<br />
det bruttobelopp s<strong>om</strong> under år 1883 (för sistlidet år saknas ännu dylik uppgift)<br />
inseglats af de 6 ångfartyg, hvilka underhållit förbindelsen mellan Stockholm—Åbo—Helsingfors—S:t<br />
Petersburg. Detta utgjorde fur<br />
Till underlättande af vinterförbindelsen mellan Sverige <strong>och</strong> Finland öfver<br />
1 långö har den för trafikanternes beqvämlighet synnerligen angenäma åtgärd vidtagits,<br />
att i de fall då ångfartyget »Express» af en eller annan anledning ej<br />
hinner anlända till Hangö innan tiden för ordinarie bantågets afgång derifrån,<br />
<strong>och</strong> på det att ångbåten åtföljande passagerare icke derigen<strong>om</strong> må nödsakas<br />
qvarligga i Hangö till nästa dags tåg, trafikdirektören å Hangöbanan berättigats<br />
att afsända extratåg så snart antalet passagerare uppgår till 30, utan att förhöjning<br />
i biljettpris dervid beräknas.<br />
Af en derför af regeringen tillförordnad k<strong>om</strong>ité hafva till beredande af<br />
lättare anlöpande af <strong>och</strong> större säkerhet i Hangö hamu betydliga arbeten vid<br />
densamma föreslagits, äfvens<strong>om</strong> anskaffandet af en stark bogserbåt, hvilken torde<br />
erhålla de dimensioner, att den äfven kan tjena till vidmakthållande af den<br />
svenska vintertrafiken med denna hamn vid de tillfallen specielt derfor afsedda<br />
ångare af en eller annan orsak ej äro i tillfälle att fullgöra detta åliggande.<br />
Dessa förslag hvila ännu hos regeringen till afgörande.<br />
Till upphjelpatide af landets under senare tider aftynaude rederirörelse<br />
har af regeringen den åtgärd vidtagits, att »för byggandet af isynnerhet större<br />
ångfartyg, äfvens<strong>om</strong> af segelfartyg <strong>om</strong> minst 600 tons drägtighet af jern <strong>och</strong><br />
stål, lån, tills vidare under fyra års tid, må efter senatens närmare bestämmande<br />
beviljas mot 4 % ränta <strong>och</strong> skyldighet för låntagaren att återbetala lånet, s<strong>om</strong><br />
får åtnjutas i 10 års tid, med '/8 <strong>om</strong> året under de sista åtta åren af lånetiden;<br />
äfvens<strong>om</strong> att, i händelse för åstadk<strong>om</strong>mande af en dockinrättning eller<br />
fartygsslip på lämpligt ställe vid Bottniska viken understöd af allmänna medel
116<br />
blefve nödvändigt, lån må lemnas dertill ända till 200,000 mark, på de återbetalningsvilkor,<br />
s<strong>om</strong> af sig företeende <strong>om</strong>ständigheter kunna påkallas». Skeppsbyggnadslånen<br />
beviljas till högst hälften af kostnaderna för fartygens byggande<br />
<strong>och</strong> utrustning. Med understöd af dylika lån hafva tvenne rederibolag, »Vasa-<br />
Nordsjö ångfartygsaktiebolag» <strong>och</strong> »Finska ångfartygsaktiebolaget i Helsingfors»,<br />
under året ökat landets fraktångbåtsflotta med 4 fartyg, samtliga byggda i utlandet,<br />
Skotland <strong>och</strong> Tyskland, af hvilka tvenne, sistanförda bolag tillhöriga,<br />
hafva, med en drägtighet af 1,150 tons <strong>och</strong> en maskinkraft af 450 indikerade<br />
hästkrafter, kostat 460,000 mark hvardera. Dessa äro afsedda för traden<br />
Finland—Hull, å hvilken linie förstanförda bolag äfven har tvenne föga mindre<br />
ångare, hvarigen<strong>om</strong> regelbunden förbindelse med nyssanförda stad numera under<br />
seglationstiden finnes hvar 14:de dag, hvarvid gods äfven befordras från Bordeaux<br />
på direkt konnessement <strong>och</strong> fast gen<strong>om</strong>frakt fullt lika billigt s<strong>om</strong> å den hittills<br />
allmännast begagnade vägen via Stockholm.<br />
Medelst tyska ångfartyg har likaledes under senaste år regelbunden förbindelse<br />
öppnats mellan denna stad <strong>och</strong> Stettin samt Hamburg, <strong>och</strong> finnes anledning<br />
dertill att dessa k<strong>om</strong>ma att fortgå äfven under innevarande år.<br />
Lagstadganden <strong>och</strong> rättsfrågor.<br />
Bland de under sistlidet år i storfurstendömets författningssamling offentliggjorda<br />
lagar <strong>och</strong> författningar har icke någon förek<strong>om</strong>mit af speciel betydelse<br />
för de Förenade Rikena. Af sådana ärenden åter, s<strong>om</strong>, berörande svenska eller<br />
norska undersåtars intressen, utgjort föremål för handläggning af landets myndigheter,<br />
har jag ansett mig böra i denna berättelse relatera följande.<br />
1. Under juli månad år 1881 intog norska skonertskeppet Kali-Maas,<br />
kapten S. H. Hansen, från Tönsberg, befraktadt af firman G. Cederberg
117<br />
obligatoriska lotsafgiften i så måtto, att de vid ink<strong>om</strong>mande till Finland från<br />
utrikes ort endast erlade lotsafgift från sjön till först anlöpta tullstation samt<br />
vid utgående, med destination till utrikes ort, endast vore skyldiga att begagna<br />
lots eller erlägga lotsafgift från den sist angjorda lotsstationen eller der senaste<br />
utklarering egt rum <strong>och</strong>. till öppen sjö; men hade alla försök, s<strong>om</strong> af bemälda<br />
rederi gjorts att k<strong>om</strong>ma i åtnjutande af enahanda förmån hittills visat sig fruktlösa,<br />
i det full lotsafgift så väl vid ink<strong>om</strong>mande s<strong>om</strong> vid utgående affordrats<br />
<strong>och</strong> erlagts för hela den in<strong>om</strong> finska farvatten tillryggalagda sträcka, hvilken<br />
afgift i medeltal uppgått till ett belopp af 1,250 mark årligen; <strong>och</strong> anhöll<br />
rederiet att gen<strong>om</strong> kongl. utrikesdepartementets åtgärd befrielse från nämnde<br />
afgifters erläggande måtte <strong>om</strong> möjligt beredas. Med anledning häraf <strong>och</strong> då i<br />
artikeln I af gällande <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktat mellan de Förenade Rikena<br />
<strong>och</strong> Ryssland af den TrSUr 1838 uttryckligen bestämmes, att svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg samt ryska <strong>och</strong> finska fartyg skola uti hvardera af de kontraherande<br />
makternas hamnar behandlas så väl vid ink<strong>om</strong>mandet s<strong>om</strong> vid utgåendet i likhet<br />
med inhemska fartyg, i anseende till hamn-, läst-, båk-, lots- <strong>och</strong> dykeriafgifter,<br />
iifvens<strong>om</strong> hvarje annan afgift eller pålaga, s<strong>om</strong> utgöres antingen till kronan<br />
eller städer, eller till hvilka särskilda inrättningar s<strong>om</strong> helst <strong>och</strong> under hvad<br />
namn det vara må, anbefalde hans excellens herr ministern för utrikesärendena<br />
generalkonsuln att till härvarande myndigheter göra framställning der<strong>om</strong>, att<br />
samma lindring i lotsafgifters erläggande in<strong>om</strong> Finland, s<strong>om</strong> på ett eller annat<br />
sätt k<strong>om</strong>me inhemska ångfartyg till del, äfven måtte under samma betingelser<br />
utsträckas till de på nämnda land trafikerande svenska ångbåtar, i likhet med<br />
hvad i sådant afseende i Sverige städse tillämpats gent emot finska fartyg.<br />
Sedan jag, med anledning af nu anförda uppdrag, i skrifvelse till generalguvernörsembetet<br />
härstädes gjort framställning rörande detta ärende, samt denna<br />
skrifvelse remitterats till kejserliga senatens ekon<strong>om</strong>idepartement, har kejserliga<br />
senaten under den 23 januari 1884 till hans excellens herr generalguvernören<br />
aflåtit ett så lydande svar:<br />
B Vid i dag skedd föredragning af detta ärende, hvari generaltulldirektionen<br />
<strong>och</strong> öfverstyrelsen för lots- <strong>och</strong> fyrinrättningen i landet underdåniga<br />
utlåtanden aflemnat, har kejserliga senaten, i anledning af generalkonsulns ofvan<br />
berörda framställning, ansett sig böra anmäla, att de inhemska ångfartyg, s<strong>om</strong><br />
underhålla samfärdseln emellan finska orter <strong>och</strong> derjemte anlöpa utländska hamnar,<br />
icke åtnjuta någon annan eftergift i lotspenningarnes erläggande än hvad der<strong>om</strong><br />
stadgas i § 1 nådiga förordningen den 9 maj 1870 angående lots- <strong>och</strong> fyrinrättningen<br />
i landet, sådan nämnde § lyder i nådiga förordningen den 27 april<br />
1881, enligt hvilket lagrum finska fartyg, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>ma från eller afgå till<br />
utländsk ort, äro skyldiga att begagna lots gen<strong>om</strong> alla farleder s<strong>om</strong> passeras<br />
vid utgående till öppen sjö <strong>och</strong> vid ink<strong>om</strong>mande till lossningshamn, men icke<br />
emellan de inhemska hamnar, s<strong>om</strong> under resan anlöpas. Dock s<strong>om</strong> den i nästnämnda<br />
stadgande förunnade befrielsen för finska fartyg att anlita lots vid färder<br />
mellan finska hamnar i sjelfva verket i förhållande till utländska fartyg innebär<br />
en lindring i lotsafgiftens erläggande, <strong>och</strong> denna lindring enligt ofvan åberopade<br />
traktat, s<strong>om</strong> fortfarande eger gällande kraft, jemväl i enahanda fall bör<br />
tillgodok<strong>om</strong>ma svenska fartyg, men sådant, på sätt af generalkonsulns ofvan<br />
berörda skrifvelse framgår, icke iakttagits beträffande svenska ångfartyget Linné,<br />
s<strong>om</strong> underhållit regelbunden k<strong>om</strong>munikation mellan Stockholm <strong>och</strong> åtskilliga<br />
finska kustorter, har kejserliga senaten, s<strong>om</strong> ansett nämnda olagliga förfärande<br />
stanna vederbörande lotsbetjente till last, anbefalt lotsöfverstyrelsen att hålla<br />
hand deröfver, att föreskrifterna i <strong>om</strong>förmälda traktat framdeles blifva. så vidt<br />
lotsverket angår, behörigen efterlefda.»
118<br />
Till åtlydnad af senatens ofvan meddelade resolution har öfverstyrelsen<br />
för lots- <strong>och</strong> fyrinrättningen under den 18 sistlidne april utfärdat ett cirkulär,<br />
hvars 2:dra oeh 3:dje m<strong>om</strong>ent eg» följande lydelse:<br />
» 2:o att, sä vida svenska <strong>och</strong> norska fartyg gen<strong>om</strong> artikeln I i den<br />
baDdels-, <strong>sjöfart</strong>s- <strong>och</strong> vänskapetraktat, s<strong>om</strong> den 8 maj (26 april) 1838 afslutats<br />
emellan kejsardömet samt de Förenade konungarikena Sverige <strong>och</strong> Norge <strong>och</strong> fortfarande<br />
eger gällande kraft, tillförsäkrats i finska hamnar samma förmåner, s<strong>om</strong> de<br />
inhemska fartygen der tillgodonjuta, förstnämnda fartyg, då de under deras resor<br />
trafikera särskilda kustorter i Finland, jemväl äro, i likhet med inhemska fartyg,<br />
frikallade från skyldigheten att anlita lots vid färder mellan finska hamnar.<br />
»3:o att finska samt svenska <strong>och</strong> norska fartyg i de uti förestående punkter<br />
angifna fall vid färder mellan orter å landets kuster icke behöfva begagna lots<br />
eller erlägga lotspenningar, hvarföre dylik afgift, så framt lotsbiträde icke anlitas,<br />
ej må uppbäras af lotsarne eller beräknas.»<br />
3. Kejserliga senatens finansexpedition har uti bref af den 22 oktober<br />
1884 till öfverstyrelsen för lots- <strong>och</strong> fyrinrättningen förordnat, att lotsning<br />
från Degerby lotsplats in<strong>om</strong> Ålands fördelning framdeles icke må utsträckas till<br />
Furasiind i Sverige, utan i stället endast till sjös vid Oxbådau på en sträcka<br />
af 4 tyska mil.<br />
4. Uti skrifvelse af den 20 januari 1884 till generalkonsulatet har redaren<br />
<strong>och</strong> befälhafvaren å skonertskeppet »Venersborg» från Kalmar, J. A. Carlsson,<br />
anfört, att sedan han uti bemälda fartyg intagit last i Viborgs hamn, Trångsund,<br />
<strong>och</strong> derifrån utklarerat samt erlagt utgående lotspenningar, erhållandet af<br />
lots hon<strong>om</strong> förvägrats af lotsåldermannen i nämnda hamn, enligt uppgift på<br />
grund af från lotskaptenen ingången order, innan han erlagt full liqvid för en<br />
hotellräkning i Viborg, hvilken, enligt Carlssons förmenande, inneburit ett oförsynt<br />
prejeriförsök; oeh ansåg Carlsson detta lotskaptenens <strong>och</strong> hans underordnades<br />
förfarande vara så mycket mera oberättigadt, s<strong>om</strong> den värdshusvärd,<br />
hvilken utfärdat ifrågavarande räkning, redan förut fåfängt för samma ändamål<br />
vändt sig både till vederbörande vicekonsul <strong>och</strong> till tullförvaltaren å platsen,<br />
hvilka båda myndigheter dock ej ansett sig berättigade att tillmötesgå hans<br />
anspråk. Då kapten Carlsson med anledning af lotsåldermannens ofvan anförda<br />
förfarande funnit sig nödsakad afsegla utan biträde af lots, anhöll han att<br />
gen<strong>om</strong> generalkonsulatets åtgärd restitution af den erlagda lotsafgiften, mark<br />
38.40, måtte hon<strong>om</strong> beredas.<br />
Då nu anförda åtgärd af lotskaptenen i Viborg synts mig innebära ett<br />
obehörigt försök att utsträcka hon<strong>om</strong> tillk<strong>om</strong>mande myndighet, har jag anmält<br />
förhållandet till generalguvernörsembetet härstädes, hvarifrån ärendet remitterats<br />
till kejserliga senaten, s<strong>om</strong>, efter lotsstyrelsens hörande, öfverlemnat detsamma<br />
till prokuratorn, under hvars handläggning det ännu lärer befinna sig.<br />
C. Juhlin-Dannfelt.
119<br />
Quebec (Britiska Nordamerika) den 26 februari 1885.<br />
Samtidig hermed oversendes Exporttabeller* for Cauadas vigtigste Industrigrene,<br />
Skovbrug, Fiskeri, Agerbrug og Fsedrift, for de under min Embedsvirks<strong>om</strong>hed<br />
aflöbne ti Finantsaar 1874—1883, udarbeidede efter officielle Opgaver,<br />
og s<strong>om</strong> vil vise saavel den hele Exports Omfång i disse forskjellige<br />
Brancher s<strong>om</strong> dennes Fordeling över Consumptionsmarkederne; og hvilke jeg<br />
skal tillade mig at ledsage med folgende Oversigt, idet jeg skal forudskikke.<br />
at naar Angivelserne af Transitvarer mangler for de tvende förste Aar af Perioden,<br />
saa skyldes dette at Opgaver der<strong>om</strong> ei er indtaget i de for disse Aar<br />
foreliggende officielle Tabeller.<br />
Skovbrug.<br />
Denne Bedrift afgav ved Periodens Begyndelse en Exportvrordi af er<br />
Doll. 26.8 Million, bvilken nenere under de fluktuerende Conjunkturer deels har<br />
vseret i Aftagende og deels i Tiltagende. Faldt saaledes af indtil Aaret 1876.<br />
da den afgav er Doll. 20.3 M., tiltog det folgende Aar til er Doll. 23.7 M.,<br />
aftog derpaa igjen til Aaret 1879, da Vserdien kun androg til er Doll. 13.8<br />
M-, har derefter overhovedet vasret i Fremgang, og afgav i PeriodeDS SlutniDgsaar<br />
er Doll. 26.6 M., var det samme Belöb, s<strong>om</strong> ved dens Begyndelse. Det<br />
vaesentligste Consumptionsmarked er Storbritanien. der overhovedet optager fra<br />
60 til 75 "„ af deo hele Export, og hvorefter k<strong>om</strong>mer de forenede Stater<br />
med fra 25 til 40 %, medens mindre Kvantiteter er udfört til de forskielligste<br />
Markeder, af hvilke Frankrig er af störst Betydning, derefter Vestindieu, La-<br />
Platastaterne og Australien, for sidstnsevnte Markeds vedk<strong>om</strong>mende hovedsagelig<br />
fra Britisk Columbia. De vaesentligste Produkter ere Planker, Bord og firkantet<br />
Tömmer af alle Slags der overhovedet afgiver er 80 'Ö af den hele<br />
Exportvserdi.<br />
1. Planker og Plankeender.<br />
Perioden aabnedes med en Export af 340,333 Std Hd, vierdsat til er<br />
Doll. 7.9 M., og afsluttede med 279,698 Std Hd, til Vajrdi er Doll. 9.4 M..<br />
og viser saaledes en Afgang i Volunien, <strong>om</strong> end Forögelse i Vrerdi. De exporterede<br />
Kvantiteter sees under Aarrtekken at have varieret mellem, og under<br />
ovenindragne Tal, ned til 214,814 Std Hd i Aaret 1879. Det hovedsageligste<br />
Consumptionsmarked er Storbritannien, der overhovedet har optaget fra 75 til<br />
henimod 90 % af den hele Export, medens mindre Kvantiteter har funuet<br />
Afssetning paa andre europsaiske Markeder, hvoriblandt Frankrig indtager förste<br />
Pläds, og Resten i amerikanske Havne, hovedsagelig i de forenede Stater og<br />
ved La PlataflodeD.<br />
2. Bord.<br />
Perioden aabnedes med en Export af 911.794 Mille Fod, vardsat til er<br />
Doll. 9.2 M.. og afsluttede med 665.937 Mille Fod til Vjerdi er Doll. S.4 M., og<br />
viser under Aamekken en Fluktuation ned til 427.1 "13 Mille Fod i 1876, og op<br />
til 725,914 Mille Fod i 1882. Det vresentligste Consumptionsmarked er de forenede<br />
Stater, s<strong>om</strong> alene optager fra 75 til 85 % af den hele Export. Resten har<br />
* Dessa tabeller kafra icke kunnat här intagas till följd af bristande utrymme.
120<br />
vaeret afsat hovedsagelig i Newfoundland, paa nord- <strong>och</strong> sydamerikanske Markeder,<br />
i Vestindien og Australien, det siste vaesentlig fra Britisk Columbia. Kun<br />
ubetydelige Kvantiteter af dette Produkt finder AfsEetning i Storbritannien og<br />
paa andre europseiske Markeder.<br />
3. Tömmer af alle slags.<br />
Hermed aabnedes Perioden med en samlet Export af 449,563 Tons, vaerdsat<br />
til er Doll. 5.5 Million, og afsluttede med 367,340 Tons til Vasrdi henved<br />
Doll. 5 M. Exporten har forresten varieret under Perioden mellem 685,820<br />
Tons i 1877 og 213,215 Tons i 1879. Storbritannien optager naesten den hele<br />
Export, og kun nogle mindre Partier finder Afssetning i andre europseiske<br />
Havne, hovedsagelig i Belgien og Frankrig. De hovedsageligste Arter ere:<br />
a. White Pine, hvoraf Exporten har varieret mellem 129,161 Tons i<br />
1879 og 413,787 Tons i 1877. Den androg i Periodens förste Aar til 256,371<br />
Tons og i dens siste Aar til 224,192 Tons.<br />
b. Eg, der har varieret mellem 27,459 Tons i 1879 og 97,766 i<br />
1877. Den androg i Periodens förste Aar til 90,425 og i det siste til<br />
52,448 Tons.<br />
c. Birk, der har varieret under Perioden fra 21,187 Tons i 1879 og<br />
54,194 Tons i 1875. Den androg i dens förste Aar til 43,968 og i det siste<br />
til 25,355 Tons.<br />
d. Red Pine, der har varieret mellem 19,911 Tons i 1880 og 56,540<br />
Tons i 1877. Den androg i Periodens förste Aar til 20,534 og i det siste til<br />
26,116 Tons.<br />
e. Alm, der har varieret mellem 8,648 Tons i 1879 og 28,905 Tons i<br />
1881. Den var i Periodens förste Aar 27,698 og i jjet siste 23,152 Tons.<br />
f. Ask, der har varieret mellem 2,562 Tons i 1879 og 10,182 Tons i<br />
1877. Den var i Periodens förste Aar 6,822 og i det siste 8,589 Tons. Af<br />
andre Artikler af noget videregaaende Betydning kan nasvnes.<br />
Aske, hvis Exportvserdi har varieret mellem Doll. 255,477 i 1879 og<br />
Doll. 546,228 i 1875. Consumptionsmarked hovedsagelig Storbritannien.<br />
Bark, hvoraf Export er opstaaet fra Aaret 1876, har senere taget et<br />
betydeligere Omfång, saaledes at Exportvserdien i 1881 androg Doll. 481,758.<br />
Consumptionsmarked nassten udelukkende de forenede Stater.<br />
Brände, hvis Exportvserdi har varieret mellem Doll. 295,187 i 1880 og<br />
Doll. 570,413 i 1874. Omtrent alt til de forenede Stater.<br />
Stav, hvis Exportvserdi har varieret mellem Doll. 178,600 i 1879 og<br />
Doll. 827,297 i 1874, medens den ved Periodens Slutning androg Doll. 481,200.<br />
Consumptionsmarked hovedsagelig Storbritannien, hvorhos ogsaa betydeligere Kvantiteter<br />
optages i de forenede Stater, og mindre Partior i Portugal og paa<br />
andre Markeder.<br />
Lcegler, hvis Exportvaardi har varieret fra Doll. 131,915 i 1875 til Doll.<br />
319,771 i 1883. Consumptionsmarked for en overveiende Deel i de forenede<br />
Stater, for mindre Partier Storbritannien, sydamerikanske og Stillehavsmarkeder.<br />
Tagspaan, hvis Exportvserdi har varieret mellem Doll. 103,905 i 1877<br />
og Doll. 326,870 i 1883. Consumptionsmarked de forenede Stater, Newfoundland<br />
og Vestindien.<br />
Sleepers, hvis Exportvserdi har varieret mellem Doll. 174,291 i 1876 og<br />
Doll. 637,969 i 1882. Consumptionsmarkedet hovedsagelig de forenede Stater,<br />
med mindre Partier til Storbritannien, Newfoundland og vestindiske Markeder.<br />
S<strong>om</strong> et samlet Kesultat fremgaar, at Export af Skovbrugprodukter hvad<br />
Volumen angaar under Perioden har vaaret i Tilbagegang, og traikker sig
121<br />
mere og mere fra europaaiske til amerikanske Markeder. I Periodens förste<br />
Halvdel falder saaledes henved 68 % af Exportvaerdierne paa de förstnaevnte,<br />
hvorimod i det siste Femaar kun er 54 %. Ganske faa og ubetydelige nye<br />
Markeder ere optagne. Nogen Tendents til Övergång til Export i mere forasdlet<br />
Tilstand er ikke i betragtelig Grad, <strong>om</strong> overhovedet, at spore. Snedkerarbeide<br />
indgaar imidlertid i Tabellerne under Manufakturvarer, blandt hvilke<br />
ved Periodens Begyndelse var indtaget forarbeidede Traevarer til Vasrdi Doll.<br />
492,621 og ved dens Afslutning Doll. 555,261. Det förstnaävnte Belöb representerer<br />
imidlertid for Doll. 420,064 forarbeidede Sukkerkasser, af hvilke<br />
Export i de senere Aar ganske er ophört.<br />
Fiskeri.<br />
Denne Bedrift afgav i Periodens förste Aar en Exportvaerdi af er Doll.<br />
5.3 Million, hvilken har vasret i overhovedet stadig Fremgang, og androg i dens<br />
siste Aar et Belöb af er Doll. 8.9 M. De vaesentligste Consuroptionsmarkeder<br />
er, de forenede Stater, Vestindien og Storbritannien, der tilsammen under Aarraekken<br />
har optaget fra 89 til 95 % af den hele Export, hvoraf falder paa<br />
sistnasvnte Marked fra 12 til 28 %. Efter disse k<strong>om</strong>mer Brasilien, Britisk<br />
Guyana og Italien, medens Besten er fordeelt i mindre Partier över forskjellige<br />
andre Markeder. De vassentligate Artikler ere Torsk i törsaltet Tilstand,<br />
Makrel i Lage, Sild i Lage, og nedlagt Hummer og Lax, der tilsammen har<br />
afgivet fra 82 til 90 % af den hele Exportvaerdi, idet sistnaevnte Artikel<br />
dog kun i den senere Deel af Perioden er blevet af vsesentlig Betydning.<br />
1. Torsk i törsaltet Tilstand.<br />
Perioden aabnedes med en Export af 781,530 Cwt vaerdsat til er 2.7<br />
Million, og afsluttedes med 728,985 Cwt til Vaerdi er Doll. 3.7 M. og viser saaledes<br />
i siste Aar en Aftagen i Kvantitet men Forögelse i Vasrdi, grundet paa<br />
förhöiede Markedspriser. Den for Periodens siste Aar tilstedevaerende Tilbagegang<br />
i Kvantitet er dog vistnok alene at tilskrive sseregne Omstaendigheder,<br />
idet de nsestforegaaende Aar viser en betydelig större Export. Aaret 1876<br />
viser den mindste Export med 629,347 Cwt og Aaret 1881 den störste med<br />
946,828 Cwt. Det hovedsageligste Consumptionsmarked er Vestindien, der har<br />
optaget fra 52 til 74 % af den hele Export, i Periodens förste Halvdeel<br />
68'/2 og i det siste Femaar 59 1 /, °», og hvortil Exporten saaledes synes at<br />
vsere i Tilbagegang, hvilket navnlig gjaelder de siste 3 Aar af Perioden. Derefter<br />
k<strong>om</strong>mer de forenede Stater, der har optaget fra 7 til 24 % af den<br />
aarlige Export, og livor ganske det <strong>om</strong>vendte Forhold finder Sted, idet denne i<br />
det förste Femaar kun var er 8 % til dette Marked, men derimod er 16'/.^<br />
% i Periodens siste Halvdeel. Til sydamerikanske Markeder er exporteret fra<br />
O 1 /, til 16'/2 % af det hele aarlige Kvantum, henholdsvis i Periodens förste<br />
og siste Halvdeel 11 Vä 0Ctt I 3 °°'• Europieiske Markeder har optaget fra<br />
7 V2 til 14'/2 ?o, <strong>om</strong>trent ligelig fordeelt över Periodens förste og siste Halvdeel.<br />
Af disse indtager Italien förste Rang, hvortil den aarlige Export har<br />
andraget fra 32,111 til 44,587 Cwt, Storbritannien med fra 10,492 til 32,068<br />
Cwt og Portugal med fra 7,904 til 34,79 3 Cwt.<br />
Foruden i törsaltet Tilstand er ogsaa foregaaet en Export af Torsk og<br />
Torskearter, deels fersk og deels vaadsaltet, röget eller laget, men s<strong>om</strong> alt er<br />
af meget underordnet Betydning.<br />
2. Makrel i Lage.<br />
Af denne Artikel har Exporten under Perioden varieret mellem 67,449<br />
og 167,329 Barrels aarlig, der naesten alt uden Uudtagelse er afsat paa nordog<br />
sydamerikanske samt vestindiske Markeder.
3. Sild i Lage.<br />
122<br />
Af denne Vare er uDder de forskjellige Aar exporteret fra 85,627 til<br />
142,519 Barrels aarlig, hvor<strong>om</strong> overhovedet gjselder det samme, s<strong>om</strong> ovenfor<br />
er anfört betrseffende Makrel, idet dog under Aarene 1876, 1877 og 1878<br />
tilsammen 13,988 Barrels blev exporteret til Sverige og 1,000 Barrelä til<br />
Danmark, hvilket imidlertid senere er ophört. Derimod afsattes aarlig nogle<br />
Smaapartier i Storbritanien, a<strong>om</strong> dog under hele Aarraekken ei har andraget til<br />
mere end 1,880 Barrels. Det höieste Parti i et Aar (1879) 611 Barrels.<br />
Af begge sistnsevnte Artikler er videre foregaaet endeel Export, deela i<br />
fersk og deels i nedlagt liges<strong>om</strong> ogsaa i röget Tilstand, alt hovedsagelig for<br />
amerikanske Markeder, men hvoraf ogssa nogle Smaapartier har fundet Afssetning<br />
i Storbritannien, det störste Kvantum i noget Aar 302,990 ® röget Sild,<br />
ansat til en Vferdi af Doll. 20,347.<br />
4. Hummer nedlagt.<br />
I denne Artikel er under Perioden cfterhaauden udviklet en betydolig<br />
Bedrift, navnlig ved Chaleurbugten. Perioden aabnedes med en Export af<br />
4,320,180
123<br />
Gallons til Vawdi fra Doll. 88,917 till Doll. 186.796. Det hovedsagligste<br />
Consumptionsmarked er de forenede Stater, og dernaest Storbritannien, hvilke<br />
optager naasten den hela Export. Betydeligere Kvantiteter, — overhovedet er<br />
7t af det hele gjennem Aarraekken exporterede Kvantum — er Produkt af<br />
Britisk Columbia.<br />
S<strong>om</strong> et samlet Resultat fremgaar vistnok, at denne Bedrift overhovedet<br />
har vaeret i Fremgang, og har afgivet et atedse större og större Udbytte, hvad<br />
dog hovedsagelig er at söge i den store Opkoinst i hermetisk Nedlaegning af<br />
Hummer og Lax. Produkterne synes mere og mere at vinde Indgang paa europseiske<br />
Markeder, hvortil Exporten i Periodens förste Halvdeel gjennemsnitlig<br />
androg er 13'/a X af den hele Udförselsvserdi, medens den i det siste Femaar<br />
har udgjort er 25 1 /,, X: hvad dog hovedsagelig skyldes den ovenfor paapegede<br />
saa stasrkt udviklede Export af nedlagt Lax fra Britisk Columbia. Fraskilles<br />
dette Produkt, stiller Forholdet for de europaeiske Markeder sig saaledes<br />
er 17 '/3 X i den förste mod er 21 X i den siste Halvdel. Her gja>ldcr<br />
ogsaa, s<strong>om</strong> ovenfor betraeffende Traelastexporten er anfört, at kun faa og höist<br />
ubetydelige nye Markeder ere optagne under Perioden.<br />
Agerbrug.<br />
Denne Bedrift afgav ved Periodens Begyndelse en Exportvaerdi af heniniod<br />
Doll. 19.6 Million, var under forskjellige Fluktuationer under Aarraekken, i 1882<br />
steget til henimod Doll. 35.G M., men aftog igjen i Periodens siste Aar (1883)<br />
til c:a Doll. 29.5 M., en Aftagen der hovedsagelig skyldes en Mindreexport<br />
af Byg, Mais, Havre og Erter, der tilsammen faldt af med er 8'/, M. Bushels,<br />
medens derimod Hvedeexporten tiltog med er 3'/, M. Videre aftog Exporten<br />
af Meel med er 200,000 Barrels, af Potetes med er 1.2 M. Bushels og<br />
andre Ssedarter med er Doll. 0.7 M. i Vaerdi. Det hovedsageligste Consumptionsmarked<br />
er Storbritannien, s<strong>om</strong> under Aarraekken har optaget fra 44 til 71 %<br />
af den hele Export. Dernaest k<strong>om</strong>mer de forenede Stater med fra 25 til 51 .'-,<br />
af samme, og hvilke 2:de Markeder saaledes har opslugt fra 8-3 til 97 % af<br />
den hele aarlige Ldförsel. Efter disse k<strong>om</strong>mer Newfoundland, hvortil i de<br />
forskjellige Aar er udfört Produkter til en Vaerdi af fra Doll. 0.0 til Doll.<br />
1.6 M. Af andre Markeder af nogen Betydenhed kan nacvnes:<br />
Belgien med störst Export under Perioden Doll. 649,806 i 1880<br />
Frankrig » s> » • 440,920 i 1880<br />
Holland » » » » 308,212 i 1882<br />
medens Aarsvaerdien til hvert af samtlige andre Markeder kun under 3 Aar<br />
har översteget Doll. 100,000, og er af ganske underordnet Betydning.<br />
De vjcsentligste Artikler ere:<br />
1. Kornvarer af alle Slags,<br />
hvormed Perioden aabnedes med en Export af benved 13.4 Million Bushels, steg<br />
i Aaret 1880, da den naaede sit höieste Tal, til henved 72.7 M. Bushels, medens<br />
Perioden afsluttedes med en Udförsel af er 22.2 M. Bushels.<br />
Blandt disse indtager Hvede den förste Pläds, hvormed Perioden aabnedes<br />
med en Export af henved 6.6 M. Bushels, steg i Aaret 1880 til henved 12.2<br />
M. Bushels og var ved Periodens Afslutning er 11.7 M. Bushels. Dette Produkt<br />
finder sit vsesentligste Consumptionsmarked i Storbritannien, der har optaget fra<br />
69 til 97, eller med et Gjennemsnitstal er 87'/, X af den hele Export,<br />
hvorefter k<strong>om</strong>mer de forenede Stater med fra 1'/, 'i' 28'/,i eller gjennemsnitlig<br />
er 12 % af samme, og hvormed saaledes nsesten den hele Udförsel er
124<br />
representeret. Newfoundland optager aarligaars endeel mindre Partier, og undtagelsesvis<br />
har nogen Export fundet Sted til Belgien <strong>och</strong> Holland.<br />
Dernsest k<strong>om</strong>mer Byg, hvormed Perioden aabnedes med en Export af er<br />
3.7 M. Bushels (hvori dog inddraget et Parti Rug), var senere under forskjellige<br />
Fluktuationer i stigende indtil i Aaret 1882, da den naaede sit höieste Tal<br />
med henved 11.6 M. Bushels, og var ved Periodens Afslutning er 8.7 M. Bushels,<br />
alt nassten udelukkende afsat til de forenede Stater.<br />
Det nsest betydelige Produkt er Havre, hvormed Perioden aabnedes med<br />
en Export af henved 1 M. Bushels, naaede det höieste Tal i 1880 med er<br />
4.7 M. Bushels og var ved Periodens Afslutning igjen er 1 M. Bushels. Dette<br />
Produkt afsattes hovedsagelig til Storbritannien, hvortil under Perioden er udfört<br />
fra 13 til 95 % aarlig, eller med et Gjennemsnitstal henved 69 % af den<br />
hele Export. Newfoundland optager aarlig et Parti af fra 50,000 til 110,000<br />
Bushels, hvorhos Frankrig og Belgien i Aarene 1876, 77, 79, 80, 81 og 82<br />
har optaget nogle tildeels större Partier.<br />
Mais har under Aarrsekken afgivet en Export af fra 28,399 Bushels til<br />
över 5.4 M. Bushels <strong>om</strong> Aaret, alt <strong>om</strong>trent uden Undtagelse til Storbritannien.<br />
Etter. Af dette Produkt er aarligaars exporteret fra or 1,7 til 4.2 M.<br />
Bushels, hovedsagelig til Storbritannien, der har optaget fra 50 til 90 % aarlig,<br />
eller gjennemsnitlig er 75 % af den hele Export. Resten vajsentlig til de<br />
forenede Stater, modens Newfoundland aarligaars optager mindre Partier og<br />
nogle saadanne under Aarene 1878, 80, 81, 82 og 83 ere exporterede til<br />
Tyskland, Holland og Belgien.<br />
Rug. Denne Vare er under Periodens 3 förste Aar i de officielle Tabeller<br />
indtaget sammen med Byg. Senere er aarlig exporteret fra 95,065 til er<br />
1.3 M. Bushels aarlig, der med gjennemsnitlig er 78 % er afsat til de forenede<br />
Stater. Under Aarene 1880, 81 og 82 er nogle större Partier afsat<br />
til Belgien og Holland, hvorhos en Deel mindre Partier ogsaa er afsat til Storbritannien,<br />
Tyskland <strong>och</strong> Frankrig.<br />
2. Meelvarer af alle Slags,<br />
hvormed Perioden aabnedes med en Export af 593,479 Barrels, der i 1877<br />
falde af til kun 311,948 Barrels, steg i 1879 til 685,755 Barrels og var<br />
ved Periodens Afslutning 598,068 Barrels.<br />
Blandt disse indtager Hvedemeel den förste og aldeles overveiende Pläds,<br />
og hvormed Perioden aabnedes med en Export af 540,317 Barrels, falde af i<br />
1877 til kun 276,439 Barrels, steg i 1879 til 580,776 Barrels og var ved<br />
Periodens Afslutning 526,340 Barrels. Ogsaa her gjaelder at Storbritannien<br />
indtager förste Pläds s<strong>om</strong> Consumptionsmarked, og med fra 49 til 82 % aarlig,<br />
eller gjennemsnitlig er 66 % af den hele Export. Derefter k<strong>om</strong>mer Newfoundland<br />
med gjennemsnitlig 23'/^ og de forenede Stater med er 8'/2 Xi medens<br />
Resten er fordeelt i mindre Partier över forskjellige Markeder. Af europseiske<br />
Markeder har Frankrig i Aaret 1874 taget et betydeligere Parti.<br />
Af alle andre Meelarter, iblandt hvilke Havremeel indtager förste Pläds, er<br />
under Perioden aarlig exporteret et Kvantum af fra 231,000 til 177,000<br />
Barrels, eller gjennemsnitlig er 75,500 Barrels aarlig, hvoraf er 75 % er<br />
afsat til Storbritannien og Besten <strong>om</strong>trent udelukkende til de forenede Stater<br />
og Newfoundland.<br />
Af andre Produkter af noget videregaaende Betydning kan nsevnes:<br />
Frugter, hvoraf Exporten har varieret mellem 51,084 Barrels i 1874 og<br />
340,322 Barrels i 1881 og var i Periodens Slutningsaar 166,220 Barrels,<br />
hovedsagelig for det britiske og dernaest det nordamerikanske Marked.
125<br />
Hö, almindeligvis i mindre Kvantiteter, men hvoraf ogsaa Exporten i et<br />
enkelt Aar er steget til det betydelige Kvantum 168,667 Tons, vaerdsat til<br />
Doll. 1,818,560, i aldeles overveiende Grad til de Forenede Stater.<br />
Malt, hvoraf Exportvaerdien efterhaanden er steget fra Doll. 153,780 i<br />
Aaret 1874 til Doll. 1,136,700 i 1883, ogsaa i aldeles overveiende Grad til<br />
det amerikanske Marked.<br />
Potetes, hvoraf fra Aaret 1876 er opstaaet en Export, der allerede det<br />
fölgende Aar opnaaede det betydelige Omfång af över 3.1 Million Bushels, har<br />
senere fluktueret betydelig og opnaaede i Aaret 1882 er 3.8 M. Bushels; var i<br />
Periodens Slutningsaar 2,424,979 Bushels, vajrdsat til Doll. 1,048,954. I de<br />
2:de Aar 1878 og 1880 er de betydeligere Kvantiteter af henholdsvis 319,985<br />
og 444,026 Bushels afsat i Storbritannien, men forövrigt i overveiende Grad i<br />
de Forenede Stater, med mindre Partier i Newfoundland, Yestindien og Sydamerika.<br />
S<strong>om</strong> et samlet Kesultat fremgaar, at Export af denne Art Produkter har vseret<br />
i staerk og lovende Fremgang og stedse er blevet af större og större Betydning.<br />
Gjennemsnitsvaerdien var i Periodens förste Halvdeel henved Doll. 22 M., og<br />
i dens siste Halvdeel henved Doll. 32 M., altsaa en Fremgang af henved<br />
50 %. Det er her imidlertid at erindre, at i Modsaetning til de tvende Industribrancher,<br />
Skovbrug og Fiskeri, hvor fremmede Produkter kun for en forsvindende<br />
Deel indgaar i Exporten, danner disse blandt Agerbrugsprodukter en<br />
meget betydelig Bestanddeel, der overhovedet kan ansaettes til er '/»"Deel af<br />
den hele Exportvaerdi. Disse bestaar hovedsagelig af Mais og Hvede. hvoraf<br />
förstnaevnte naasten udelukkende og sistnaevnte for x /.- a '/2'Deel er fremmed<br />
Produkt. For de förste 2:de Aar af Perioden mangler. s<strong>om</strong> ovenfor naevnt,<br />
de fornödne Data her<strong>om</strong> i de officielle Tabeller. Ogsaa i denne Bedrift synes<br />
Exporten at vise Tendents til mere og mere Övergång til europaaiske Markeder.<br />
I Periodens förste Halvdeel var saaledes GjennemsnitsvaTdien til disse er<br />
55'/2, mod i den sidste Halvdeel er 60 l /2 %<br />
Fædrift.<br />
Denne Bedrift afgav ved Periodens Begyndelse en Exportvaerdi af er<br />
Doll. 14.7 Million, var under overhovedet temmelig jaevn Stigen til i Aaret 1881,<br />
da den afgav er Doll. 22.7 M., og androg i Periodens Slutningsaar er Doll.<br />
21.2 M., en Aftagen der hovedsagelig skyldes en betydelig Tilbagegaug i Export<br />
af Smör, hvilken, da dette vassentlig kuns gjaelder Aaret 1883, dog maaske for<br />
en Deel tör vaere blöt forbigaaende. Videre en Tilbagegang i Export af Peltsvarer<br />
samt Kjöd- og Fleskevarer. Tilbagegangen i nsevnte Artikler representerer<br />
tilsammen en Vaerdi af er Doll. 3.4 M. Derimod har Fremgang fundet<br />
Sted hovedsagelig i Export af levende Kvaeg, Mg og Ost. Det hovedsageligste<br />
Consumptionsmarked er ogsaa her Storbritannien, s<strong>om</strong> under Aamokken har optaget<br />
fra er 55 till er 73 % af den hele Export. Dernaest k<strong>om</strong>mer de Forenede<br />
Stater med fra er 27 til 45 % af samme, og hvilke 2:de Markeder<br />
med et Gjennemsnitstal representerer 96 a 97 % af den hele Vserdi, og efter<br />
hvilke k<strong>om</strong>mer Newfoundland med henved 3 %. Alle övrige Markeder ere<br />
saaledes overhovedet <strong>om</strong>trent betydningslöse. Kun Frankrig har i Aaret 1876<br />
taget et betydeligere Parti af forskjellige Artikler, der tilsammen er ansat til<br />
en Vaerdi af henved Doll. 300,000.<br />
De vaesentligste Artikler ere:<br />
1. Levende Kvæg,<br />
hvormed Perioden aabnedes med en Exportvjerdi af henved Doll. 2.3 Million,<br />
var i Tilbagegang i Aarene 1875 og 1876, i hvilket siste Aar den faldt til er
126<br />
Doll. 1.6 M., har senere vaeret i jasvn og stserk Fremgang og naaede i Periodens<br />
Slutningsaar henved Doll. 7.1 M.<br />
naevnte Dyrearter.<br />
Gjenstasd for saadan Export er neden-<br />
Heste, hvormed Perioden aabnedes med en Export af 5,399 St. til Vaerdi<br />
Doll. 570,544, faldt af under Aarene 1875 og 76, i sistnaevnte Aar til 4,300<br />
St., vaerdsat til Doll. 443,038, har senere vaeret i Stigende indtil Aaret 1881,<br />
da den naade sit höieste Stykketal med 22,008 St. til Vaerdi Doll. 2,097,724,<br />
og var i Periodens Slutningsaar ätter faldt af til 13,500 St., vasrdsat til Doll.<br />
1,697,901. Af disse er med et Gjenaemsnitstal henved 95 % afsat til de<br />
Forenede Stater, er 2.2 % til Newfoundland og til Britisk Vestindien afsattes<br />
aarligaars endel. Kun i Aarene 1877, 78, 79 og 80 er större Antal afsat<br />
til Storbritanien, henholdsvis med 554, 1,755, 1,247 og 585 St., en Export<br />
s<strong>om</strong> i fölgende<br />
kun 117 St.<br />
Aar nsesten ganske er faldt bort. og andrager tilsanimen til<br />
Hornkvæg, hvormed Perioden aabnedes med en Export af 39,623 St.,<br />
vaerdsat til Doll. 951,269, var i Tilbagegang i Antal til Aaret 1877, da den<br />
kun var 24,127 St., men har senere vaeret i naäeten uafbrudfc Fremgang og<br />
var i Periodens Slutningsaar 67.060 St. til Vserdi Doll. 3,995,090. Den<br />
hovedsagelige Export var ved Periodens Begyndelse og i dens förste Halvdeel<br />
til de Forenede Stater, der optog fra 92 til 58 % af det hele Antal, men<br />
s<strong>om</strong> under dens siste Halvdeel er faldt af fra 43 til 12 %, var i Periodens<br />
Slutningsaar 36 %. Gjennemsnitlig i den förste Halvdeel 75 mod 27 ,% i<br />
siste, under hvilken den hovedsagelige Export er trukket över til Storbritannien,<br />
s<strong>om</strong> i denne optog henved 60'/3 mod kun henved 20'/, % i den förBte Halvdeel,<br />
hvilket Forhold dog hovedsagelig skyldes en staerk tiltagen Export til<br />
dette Marked, mindre en Aftagen til de forenede Stater. Efter disse Markeder<br />
optages den störste Deel af Exporten i Newfoundland, hvortil uBder Perioden<br />
er udfört et Antal af fra 2,532 til 4,884 St. aarlig, eller gjennemsnitlig 3,876<br />
St., og derefter k<strong>om</strong>mer S:t Pierre-Miquelon med et Middeltal af 65 St.<br />
Til Britisk Vestindien er aarligaars udfört et mindre Antal, tilsammen 775 St.,<br />
til Belgien i Aarene<br />
Aaret 18S0 90 St.<br />
1880, 81 og 83 tilsammen 651 St. og til Frankrig i<br />
Faar, hvormed Perioden aabnedes med en Export af 250,081 St., vierdsat<br />
til Doll. 702,564, faldt af i Aaret 1876 til 141,187 St., tiltog til Aaret<br />
1880, da Exporten androg 399,393 St., har senere vaeret i Aftagende og var<br />
i Periodens Slutningsaar 308,662 St., vasrdsat til Doll. 1,392,279. Den hovedsagelige<br />
Export har under hele Perioden vaeret til de Forenede Stater, s<strong>om</strong> har<br />
optaget fra 70 til 98 % af det hele aarlige Antal, dog, ved eu siden 1877<br />
opk<strong>om</strong>niet Export til Storbritannien, i den senere Deel af Perioden af en mindre<br />
overveiende Betydning. Medens saaledes Exporten til dette (det amerikanske)<br />
Marked i Periodens förste Halvdeel androg fra 93 til 98 % aarlig, eller gjennemsnitlig<br />
95 %, var Gjennemsnitsprocenten i den siste Halvdeel kun 75. Til<br />
Newfoundland er foregaaet en Export af fra 3,045 til 6,551 St. aarlig, gjennemsnitlig<br />
4,958, til S:t Pierre-Miquelon fra 653 til 1,921 St. aarlig, gjennemsnitlig<br />
1,407 St., og til Britisk Vestindien fra 80 til 1,578 St. aarlig,<br />
eller med et Gjennemsnitstal 472 St. pr Aar. S<strong>om</strong> ovenfor naevnt, opk<strong>om</strong> i<br />
Aaret 1877 en Export af Faar til Storbritanien med 3,170 St., der i de 3<br />
fölgende Aar antog betydelige Dimentioner og i Aaret 1880 naaede 110,143<br />
St., eller er 28 % af den hele Export, men s<strong>om</strong> i de 3 siste Aar har varieret<br />
fra 71,556 til 80,222 St., eller er 23 % af samme. I Periodens siste Aar<br />
optog Belgien 1,242 St., hvorhos undtagelsesvis nogle mindre Antal er afsat<br />
til vestindiske Besiddelser og Sydamerika.
127<br />
Endelig er under hele Perioden foregaaet en Export af levende Svin, der<br />
dog er af ganske underordnet Betydning og har andraget fra er 2,000 til<br />
7,000 St. aarlig, alene med Undtagelse af i Aaret 1875, da Exporten naaede<br />
16,779, alt i overveiende Grad til de Forenede Stater.<br />
2. Smör,<br />
hvormed Perioden aabnedes med en Export af er 12.2 Million S, der under<br />
forskjellige Fluktuationer overhovedet har vaeret i Stigende indtil Aaret 1880,<br />
da den naaede sit höieste Tal med henved 18.9 M. &, men har i de 3 paafolgende<br />
Aar vaäret i Aftagende til 17.8 Million
128<br />
ning ätter oppe i er 44 %. Gjennemsnitsexporten til dette Marked andrager<br />
under Perioden 25 ä 26 % af den hele Udför3el. Newfoundland og S:t<br />
Pierre-Miquelon har under Perioden optaget fra er 220,000 til 572,000
129<br />
Montevideo (Uruguay) den 10 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.]<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet är 1884 inhemtas af följande:<br />
Af dessa fartyg hafva 4 svenska <strong>och</strong> 7 norska härifrän afgått med hitförda<br />
laster.<br />
Hela antalet med last lutk<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 90 <strong>om</strong> 49,529 tons,<br />
hvilka siffror utvisa en förökning af 47 fartyg <strong>om</strong> 27,040 tons. hvarutaf 4<br />
svenska <strong>om</strong> 5,863 tons <strong>och</strong> 43 norska <strong>om</strong> 21,177 tons.<br />
Det för Sverige utklarerade fartyget lastade i Paysandu 825 pipor talg.<br />
Bruttofrakterna utgjorde:<br />
De sammanlagda fraktbeloppen utvisa alltså en förökning af <strong>om</strong>kring 72Yä<br />
% jemförd med 1883.<br />
Förtjensten å dessa frakter har dock varit lägre än något föregående år.<br />
Till stationen med stenkol under året anlända 31 af de Förenade rikenas<br />
fartyg <strong>om</strong> tillsammans 25,063 reg.-tons inseglade endast £ 38,537 eller 30'/,<br />
sh. pr reg.-tons emot 33'/3 sh. under år 1883. För hitsegling från kolhamnarna<br />
<strong>och</strong> lossning af last förbrukas vanligen 100 å 120 dagar.<br />
Saltfrakterna voro 18 ä 19 sh. pr eng. ton.<br />
De ofördelaktigaste voro dock frakterna för styckegodslasterna från Marseille,<br />
emedan deras certepartier bestämma att lossningen skall ske enligt bruk<br />
(»eoutume»), <strong>och</strong> då något sådant ej finnes faststäldt, få fartygen ofta ligga 2 å<br />
2 1 /, månad under lossning.<br />
Intet af de till stationen anlända svenska fartygen kunde härstädes erhålla<br />
någon last. Fem norska fartyg lastade för hamnar i den Argentinska<br />
republiken till ytterst låga frakter, dessut<strong>om</strong> afgingo härifrån med last endast<br />
ett norskt fartyg till New-York med <strong>om</strong>kring 13 sh., tvenne till afrikanska hamnar<br />
med 21 /j sn - <strong>och</strong> 1 till England med 21 sh., allt pr reg.-tons.<br />
Häraf framgår att fraktförtjensten för segelfartyg årligen aftager <strong>och</strong> att<br />
de nationer s<strong>om</strong> ej kunna deltaga i La Platås kolossala varuutbyte medelst<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 9
130<br />
passande <strong>och</strong> tidsenliga ångfartyg, in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma att blifva alldeles uteslutna<br />
från all förtjenst på densamma.<br />
Besättningarne utgjordes af: på svenska fartyg 334 man, på norska fartyg<br />
801 man.<br />
Från svenska fartyg afmönstrades 2 <strong>och</strong> från norska 21 man, <strong>och</strong> påmönstrades<br />
på svenska 11 <strong>och</strong> på norska 34 man. Från svenska fartyg rymde 8<br />
<strong>och</strong> från norska 22 man.<br />
Rymningarna hafva tilltagit i en märklig grad, hvilket missförhållande är<br />
att tillskrifva dels de härstädes betalda höga hyrorna <strong>och</strong> dels att numera all<br />
hjelp vägras från regeringens sida att fasttaga rymmare från <strong>handel</strong>sfartyg i land.<br />
Så snart härvarande statistiska byrå blifver i stånd att lemna nödiga uppgifter<br />
öfver föregående års verksamhet, skall jag hafva äran ink<strong>om</strong>ma med utförlig<br />
rapport öfver republikens <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>.<br />
Wilhelmstad (Curaçao) den 17 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Sam. Blixén.<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet under året; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
2 <strong>om</strong> tillsammans 337 tons, det ena med last, det andra i barlast; båda<br />
dessa fartyg afgingo likaledes det ena med last <strong>och</strong> det andra i barlast.<br />
För öfrigt har icke någonting af vigt tilldragit sig. Handelsförhållandena<br />
lemna mycket öfrigt att önska. Emellertid finnes anledning tro att snart en<br />
gynsam förändring skall inträda; <strong>om</strong> misshälligheterna mellan Holland <strong>och</strong> Venezuela<br />
biläggas, k<strong>om</strong>mer sannolikt differentialtullen af 30 % på införseln från<br />
Antillerna till Venezuela att upphäfvas, <strong>och</strong> det skulle otvifvelaktigt bidraga att<br />
höja vår <strong>handel</strong>. Utförseln af fosfat härifrån sysselsätter ett stort antal fartyg.<br />
Helsotillståndet har under året varit mycket godt.<br />
Vera Cruz den 30 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884..)<br />
Léon V. Leyba.<br />
Hufvudstationen samt vice konsulsstationerna Minatitlan, Frontera de Tabaseo<br />
<strong>och</strong> Merida besöktes under år 1881 af tillsammans 19 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,809<br />
tons <strong>och</strong> 72 norska <strong>om</strong> 25,982 tons. Till Tampico ank<strong>om</strong>mo inga af de Förenade<br />
rikenas fartyg, <strong>och</strong> från Laguna saknas uppgifter.<br />
F. M. Petersen.
Archangel den 16 Marts 1885.<br />
131<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Vedlagt liar jeg den jErc at fremsende General-Consulatets Aarsberetning<br />
tor 1884 med de til samme hörende Skibsfortegnelser. Det vil sees, at de<br />
rbrencde Rigers Deeltagelse i Skibsfarten paa Districtet, s<strong>om</strong> allerede i flere<br />
Aar har vaeret i jsevn Tilbagegang, ogsaa ifjor aftog, sanmienlignet med nEestforegaaende<br />
Aar. Jledens DrEegtigheden i Aaret 1875 var 1-1,428 Tons af<br />
svenske og 70,880 Tons af norske Fartöier. og henlioldsvis 7,394 og 55,541<br />
Tons i 1880, gik den ifjor ned til 4,468 Tons for svenske og 43,300 Tons<br />
tor norske Fartöier, ank<strong>om</strong>ne til Districtet. Sammenlagt udgjorde Droegtigheden<br />
af svenske og norske Skibe de ntevnte Aar 45.4 °„. 32.5 ,''„ og 29.9 % af<br />
den samlede Tonnage af de til Districtet fra Udlandet ank<strong>om</strong>ne Skibe. Hovedgrunden<br />
til denne Nedgång maa söges i den Tilvrext, s<strong>om</strong> Dampskibene have<br />
faaet ogsaa i dette Farvand, ifjor 51.8 \ af den samlede Tonnage, 159.736<br />
Tons, og isfer, at de i den sidste Tid liave kastet sig ind i Traelastfarten, s<strong>om</strong><br />
tidligere udelukkende besörgodes af Seilskibe, og i hvilken Fart de forenede<br />
Rigers Fartöier liovedsagelig have vreret anvendte. Ifjor udförtes c:a 30 %<br />
og ntestforegaaende Aar <strong>om</strong>kring 13 °0 af Districtets Trfclast i Dampskibe.<br />
Tndtil sidste Aar har det vteret en meget sjelden Undtagelse at see et norsk<br />
Dampskib heroppo; ifjor besögtes Districtet af 4. Sverige, s<strong>om</strong> for nogle Aar<br />
siden tog livlig Deel i Dampskibsfarten paa Districtet (af 28 svenske Fartöier<br />
i 1875 vare 16 Dampskibe, drregtige 9.498 Tons), har senero vaeret svagt representerat;<br />
ifjor ank<strong>om</strong> saaledes blöt 1 svensk Dampskib.<br />
Fjoraarets Fragter vare lavere end nogensinde, og er det vanskeligt at<br />
antage. at Farten for Skibe med länge Reiser eller andet Uheld kun bave medfört<br />
Fordeel. S<strong>om</strong> tidligere ank<strong>om</strong> Skibenc med faa Undtagelser i Ballast, for<br />
en stor Deel fra Norge, liovedsagelig fra nordlige Havne, hvortil de paa Reisen<br />
hertil bringe Kul- og Saltladninger. For Arehangels Vedk<strong>om</strong>mende ank<strong>om</strong> saaledes<br />
ifjor af den samlede Tonnage til Stedet i alt 119.126 Tons, 40.6 %<br />
fra Norge, 44.3 % fra Storbritanien og Resten fra andre Lande.<br />
Uagtet A'ferdien af Arehangels Export ifjor viste nogen Fremgang, sammenlignet<br />
med Aaret 1883. blive Klagerne över Tilbagegang i Udbyttet af<br />
Stedets Handel mere og mere höilydte. Nrest Udlandets lave Priser og kostbara<br />
Indkjöb paa Productionsstederne ved Concurrence med Kjöbmsend fra<br />
Östersöhavnene, ligger Grunden hertil i besvcerlige Vei förbindelser for Varernes<br />
Frembringelse fra Indlandet, i höie Skibsafgifter og store Lsegtrings<strong>om</strong>kostninger<br />
iuden Lastningen formedelst Havnens og det ncernieste Farvands lidet tilfredsstillende<br />
Beskaffenhed, uheldige Omstamdigheder, s<strong>om</strong> tildeels med forholdsviis<br />
smaa Omkostninger maatte kunne afhjadpes, men s<strong>om</strong> naturligviis reducera<br />
Nettoudbyttet ved Varernes Salg til Udlandet og umuliggjör Skibning af mindre<br />
vjerdifulde Varor. Man har Haab <strong>om</strong> i den ntermere Framtid for en Deel at<br />
faae disse Ulemper afhjulpne ved Farvandets Uddybnirg. liges<strong>om</strong> Udsigterne til<br />
Realisation af et allerede gammelt Project <strong>om</strong> Jernbaneforbindelse mellem Volgaog<br />
Dvinafloderne for Ncervsorende ere noget lj-sere. Planen bestaaer i at bygge<br />
en Linie fra Dvina- og Vyitschegdaflodernes Sammenlöb i Naerheden af Byen<br />
Viliki-Ustjug til Vjatka, s<strong>om</strong> senere ved Jernbane ttenkes sat i Förbindelse
132<br />
med Perm. Fra dette Sted udgaaer en Jernbane til Jekatarinenburg, s<strong>om</strong> vil<br />
blive Gjennemgangspunkt for den nylig besluttede sibiriske Jernbane fra Samara<br />
över Ufa og Slatoust. Med Udförelsen af disse Planer, s<strong>om</strong> ville faae stor<br />
Betydning for Arebangels Handel, tor dog endnu have god Tid. Derimod<br />
synes et af den sibiriske Riigmand Sibiriakoff fremsat Forslag <strong>om</strong> Veiforbindelse<br />
mellem Floderne Ob og Petschora for Udförsel af sibiriske Varer ret<br />
snart at blive sat i Arbeide, hovcdsagelig paa Hr Sibiriakoffs egen Bekostning.<br />
Udsigterne for Arehangels Export<strong>handel</strong> indeviserende Aar ere ikke meget<br />
lovende. Af Trselast vil antagelig Udförselen herfra blive <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> ifjor.<br />
fra Onega, Soroka og Mesen adskillig mindre. Det er stordeles vanskeligt at<br />
opgjöre nogen Mening <strong>om</strong> det til Skibning k<strong>om</strong>mende Kvantum, saameget mere<br />
s<strong>om</strong> Dampskibenes Deeltagelse i Tradastfarten har medfört, at det, i Modssetning<br />
til tidligere, bliver mere og mere almindeligt, at Skibning af nyskaaret Last<br />
udover Hösten effectueres af Aarets Tömmer. Districtets samlede Udförsel var<br />
ifjor c:a 45,000 S:t Petersb. Standard, hvilket Kvantum iaar neppe vil blive<br />
naaet. Megea Last er allerede solgt, efter hvad forlydes til fölgende Frit<strong>om</strong>bordpriser:<br />
for l:sto Sort £ 13 — 13—10 2:den Sort £ 9—9—10 3:die<br />
Sort S. 7. Udförselen af Havre vil blive meget mindre end ifjor, antagelig<br />
<strong>om</strong>kring 300.000 Tsehetvert, af Liin og Stry c:a 500,000 Pud: af Liinsaed<br />
ventes saagodts<strong>om</strong> ingen Tilförsel. Exporten af Tjasre og Beeg vil s<strong>om</strong> almindelig<br />
beroe paa Udlandets Behov og Priser.<br />
Efter strong Kulde i Begyndeisen af Vinteren har man nu laengere Tid<br />
hävt mildere Veirligt med temmelig betydeligt Snefald. Sundhedstilstanden i<br />
Districtet synes, saavidt her bekjendt, for Nservrerende at vaere ganske tilfredsstillende.<br />
Til Districtet ank<strong>om</strong> fra Udlandet 135 norske Fartöier, 5 med Ladniug<br />
og 126 i Ballast, tilsammen draägtige 43,283.80 Tons, hvoraf 4 Dampskibe,<br />
s<strong>om</strong> alle afgik med Ladning til Udlandet.<br />
De tre foregaaende Aar ank<strong>om</strong> til Districtet:<br />
Den svenske Skibsfart paa Districtet, sammenlignet med 1883, aftog med<br />
1.333.93 Tons, samme Antal Fartöier; den norske aftog med 32 Fartöier og<br />
6.626.94 Tons.<br />
Optjent Bruttofragt var:
133<br />
S<strong>om</strong> sees, vare do optjente Fragter for indgaaende Ladninger, s<strong>om</strong> tidligerc,<br />
ogsaa ifjor forsvindende StBrrelser. Naar undtages et Par Stykgodsladninger,<br />
s<strong>om</strong> i Regelen hidföres i Dampskibe. bestaaer Archangels Import fra<br />
IJdlandet, udenfor norsk Finmarken, nsesten udelukkende af Mais, Liverpoolsalt<br />
og Steenkul, samtligo Varer mere at betragte s<strong>om</strong> Ballast, idet Fragterne ere<br />
~aa lave, at Udbyttet. naar Tidstab ved Lösningen tages i Betragtning, ofte<br />
bliver höist ubetydelig. Man troer fremdeles at burde gjentage Advarsel mod<br />
at hidbrioge Salt og Kul, usolgt for egen Regning, samt ligeledes at erindre<br />
<strong>om</strong>. at Lösning udenfor Barret bör undgaaes.<br />
Optjent Bruttofragt pr Ton for det hele Distriet var:<br />
De tre foregaaende Aar vare Bruttofragterne:<br />
Det er en Sclvfolge, at det her opstillede Forbold mellem Tonnage og<br />
Fragtudbytte ikke giver noget correct Billede af Aarets Fragtsatser, men mere<br />
tjener til Sammenliguing mellem de forskjellige Aar. Reisernes Längder og<br />
andre Onistiendigheder liave naturligviis stor Indflydelse paa de optjente Fragters<br />
Störrelse.
Specificeret Oversigt af til Consulatdistrictet i Aaret 1884 ank<strong>om</strong>ne Skibe, russiske Kystfartöier<br />
fra norsk Finmarken ikke medregnede.<br />
(Toldkammernes Opgaver).<br />
134
Hvoraf ank<strong>om</strong> til Archangel<br />
135<br />
Det vil heraf sees, hvilken betydelig Rolle norske Havne spille i Farten<br />
paa Archangel, idet 40.6 % af den samlede Tonnage k<strong>om</strong> fra Norge, hovedsagelig<br />
fra nordlige Havne, hvorhen paa Reisen hertil bringes Kul- og Saltladninger.<br />
Fra Storbritannien ank<strong>om</strong> 44.5 %, og falder saaledes paa andre<br />
Lande blöt 15 % af den samlede Tonnage. Betraeffende Onega, Soroka og<br />
Mesen fattes specifieerede Opgaver, men kan Forholdet for disse Steders Vedk<strong>om</strong>mende<br />
antages at vsere lignende.<br />
Naar Tabellen udviser et forholdsviis stort Antal Skibe med Ladning, 31<br />
Fartöier og 11,614 Tons, hvilket senere vil sees ikke at staae i Forhold til<br />
Stedets Import, har dette sin Grund i at en stor Deel af disse Fartöier kun<br />
deelviis bragte Ladning s<strong>om</strong> Ballast. Dernsest maa bemaerkes, at ballastede<br />
Fartöier, s<strong>om</strong> bringe selv den ubetydeligste Gjenstand under Connossement, af<br />
Toldkammeret opföres s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>ne med Ladning, medens de paa den anden<br />
Side regnes s<strong>om</strong> ballastede, <strong>om</strong> Ladning medbringes for egen Regning, men<br />
uden Connossement.<br />
Af efterfölgende Tabel fremgaaer en ganske betydelig Stigning i Antal af<br />
til Districtet sidste Aar ank<strong>om</strong>ne Dampskibe, sammenlignet med foregaaende.<br />
Medens Dampskibstonnagen for det hele District i 1883 var 35.8 % af Aarets<br />
samlede for Seil- og Dampskibe sammenregnede, udgjorde den ifjor 51.8 X a f<br />
samme. Af de til Archangel ifjor ank<strong>om</strong>ne Fartöier var Tonnagen af Dampskibe<br />
59.9 % mod 42.4 % i Aaret 1883. Stigningen er nsermest en Fölge<br />
af at Dampskibene ifjor i långt höiere Grad end tidligere deel tog i Trselastfarten<br />
paa Districtet. Medens denne for nogle Aar siden nsesten udelukkende<br />
besörgedes af Seilskibe, udförtes ifjor 36 % og foregaaende Aar 13 % af<br />
Districtets Traelastexport af Dampskibe.
136<br />
Summarisk Oversigt af til Districtet<br />
(Toldkammer-<br />
Fra Archangel afgik ifjor til Udlandet udenfor norsk Finmarken 302<br />
Skibe, draegtige 118,231 Tons, hvoraf 114 Dampskibe, draagtige 71,060 Tons.<br />
1 Dampskib overligger her, og 2 Seilskibe afgik i Ballast til Onega. hvorfra<br />
de ere anförte s<strong>om</strong> afgaaede til Udlandet. I Aaret 1883 afgik fra Stedet<br />
342 Skibe, dragtige 115,919 Tons, hvoraf 78 Dampskibe, drsegtige 49,179 Tons.<br />
Fra diase Steder skeede Udförselen (udelukkende Traelast)
de sidste fem Aar ank<strong>om</strong>ne Skibe.<br />
nes Opgaver).<br />
137<br />
Tonnagen af Dampskibe udgjorde saaledes ifjor 28.5 % mod 11.9 %<br />
Aaret 1883 af den sarnlede for Damp- og Seilskibe sammenregnet.<br />
Ingen Desertioner fandt, saavidt vides, ifjor Sted fra norske og svenske<br />
Skibo i dette District.<br />
Consulatafgift blev sidste Aar her i Archangel opkrasvet af<br />
80 norske Skibe, dr. 22.569.01 Tons. med Srb. 790.06<br />
11 svenske » » 3.43S.09 » » » 119.83<br />
Fragterne stode ifjor tildeels betydelig under foregaaende Åars og lavere<br />
end nogensinde.
138<br />
Trælastfragterne vare saaledes pr S:t Petersburg Standard.
Tjærefragterne vare pr Barrel.<br />
Fra Archangel:<br />
139<br />
Havrefragteme vare pr Quarter h 320 "B? engl.<br />
Fra Archangel:<br />
Til Englands Östkyst 2 Sh. 1 D., 2 Sh. 3 D., 2 Sh. 4 7, D., 2 Sh. 7 D., 2 Sh. 8 D.<br />
» Continentet mellem Hamburg og Havre i Regelen 10 % mere.<br />
Linssedfragterne vare pr Quarter ä 424 "8 engl.<br />
Fra Archangel:<br />
Til engelske Havne almindelig i Forhold til Havrefragteme efter London Baltic<br />
printed råtes.<br />
Flaxfragterne vare pr Ton.<br />
Fra Archangel:<br />
For Tow og Codilla dobbelt Fragt.<br />
Import.<br />
Fra norsk Finmarken indförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1) til Archangel i 218 Fartöier, drsegtige 14,536 Tons, hvoraf 8 Dampskibe.<br />
2) til Onega, Soroka, Kem og Mesen indfortes<br />
i 36 Fartöier, dr. 1,814 Tons.<br />
Saltet, törret Fisk og<br />
saltet Sild Pud 69,504 til Vserdi Srb. 64,259
140<br />
Import fra andre udenrigske Steder:<br />
1) til Archangel:<br />
a) fra Norge:<br />
b) fra andre Steder, hovedsagelig Hamburg<br />
og England:<br />
2) til Onega og Soroka:<br />
Export.<br />
Til norsk Finmarken udförtes i russiske Kystfartöier:<br />
1) fra Arehangel i 176 Fartöier, drsegtige 12,015 Tons, hvoraf8 Dampskibe:<br />
Meel, Gryn, hovedsagelig:
141<br />
2) fra Onega, Surna, Soroka, Kem og Mesen<br />
i 100 Fartöier dr. 4,934 Tons:<br />
Til andre udenrigske Steder:<br />
1) fra Archangel:<br />
2) fra Onega:<br />
Traelast ... S:t Pet. Stånd. 6,540 til Vaerdi Srb. 238,807<br />
3) fra Soroka:<br />
Traelast ... S:t Pet. Stånd. 5,762 til Vierdi Srb. 392,280<br />
4) fra Mesen:<br />
Traelast ... S:t Pet. Stånd. 5,300 til Vaerdi Srb. 244,593<br />
Srb. 875,680<br />
Export til andre udenrigske Steder Srb. 7,965,345
142<br />
De opstillede Talstörrelser ere s<strong>om</strong> tidligere Aaringer hovedsagelig og for<br />
Importens Vedk<strong>om</strong>mende udelukkende tagne af Toldkammernes Opgaver, uagtet<br />
vistnok ogsaa sidste tildeels ere mindre nöiagtige, baade betrseffende Varernes<br />
Masngde og de opförte Vserdier for samme. For toldfrie Varer stötte Toldkammernes<br />
Optegnelser sig hovedsagelig til Skippernes löse Angivelser, livis<br />
Nöiagtighed, s<strong>om</strong> rimeligt kan vsere, ofte efterlader meget at önske. Med Hensyn<br />
til Exporten til norsk Finmarken ere ligeledes de anförte Tal overeensstemmende<br />
med Toldkammernes, men har man for Hovedexportens Vedk<strong>om</strong>mende<br />
til Steder udenfor Finmarken vseret nödt til at holde sig Kjöbmsendenes<br />
for Udlandet udarbeidede Exportliste, hvis Rigtighed ikke kan betvivles,<br />
uagtet den ikke stemmer med de officielle Opgaver, s<strong>om</strong> saaledes i Hovedsunimen<br />
har c:a 350,000 Rubel större Vscrdanssettelse paa de udförte Varer, samtidig<br />
med at Vareniaengderne paa flere Poster ikke ubetydelig overskride de<br />
paa Kjöbmsendenes Liste opförte.<br />
Efter ovenstaaende Tabel skulde altsaa Vserdien af Distrietets samlede<br />
Udförsel ifjor overstige foregaaende Åars med Srb. 942,944 og vsere k<strong>om</strong>men<br />
tilbage til meget nser samme Belöb, s<strong>om</strong> Exportens Vserdi udgjorde i Aaret<br />
1882, der imidlertid fremviser en betydelig Nedgång sammenlignet med Aarene<br />
1880 og 1881. Forrige Åars Stigning viser sig paa alle Poster, baade i Udförselen<br />
til Finmarken og til det övrige Udland, saavel for Archangel s<strong>om</strong> for<br />
Onega, Soroka og Mesens Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
Ved Sammenligning af Exportlisterne for Arehangels Udenlands<strong>handel</strong> for<br />
sidste og naest foregaaende Aar findes en Merevserdi for ifjor af Srb. 635,153.<br />
Dette skyldes hovedsagelig en for Stedet ualmindelig stor Havreexport, 462,281<br />
Tschetw., beregne ttil Srb. 2,080,264, mod 244,733 Tschetw. og Srb. 1,104,933<br />
i Aaret 1883. Dernsest udförtes ifjor 67,130 Tschetw. Liinsaed til beregnet<br />
Vaerdi Srb. 805,560, mod 41,463 Tschetw. og Srb. 488,406 det foregaaende Aar.<br />
Paa Grund af Ildsvaade paa et af Arehangels Sagbrug blev Stedets Udförsel<br />
af Traelast noget mindre end i 1883, henholdsviis 27,711 og 30,468 S:t Pet.<br />
Standard. Naar Fjoraarets Skibning af denne Vare desuagtet viser en Merevserdie<br />
af Srb. 52,064, er det en Fölge af vilkaarlig Vurdering, liges<strong>om</strong> dette<br />
i mere og mindre Grad kan siges at vsere Tillseidet med samtlige her anförte<br />
Vserdier, der vistnok i Regelen ere for lavt ansatte og ikke, s<strong>om</strong> de egentlig<br />
skulde, reprsesentere Markedsprisen paa Varerne med Tillseg af Skibnings<strong>om</strong>kostninger.<br />
De tjene saaledes mere til Sammenligning med foregaaende Aar.
Nedenstaaende Tabel viser, til bvilke Lande Arcbangels vigtigere Exportvarer<br />
bleve udförte, Exporten til norsk Finmarken ikke taget i Betragtning.<br />
Ogsaa ifjor viste sig en betydelig Nedgång i Exporten af Archangels vœrdifuldeste<br />
Udfo'rselsvarer, Liin og Stry. Medens saaledes i 1883 samlet udförtes<br />
593,869 Pud, beregnet til Srb. 2,468.959, udgjorde Udförselen ifjor blot<br />
468,611, vserdsat til Srb. 2,030,383. Fjoraarets Export af Tjsere og Beg<br />
viste ogsaa Nedgång, sammenlignet med Aaret 1883, nemlig 113,202 og 135,596<br />
Barrels, til Vaerdi henholdsviis 605,430 og 700,731 Rubel. De övrige Exportvaror<br />
have mindre Betydning. Mod det Ssedvanlige udförtes ifjor ubetydelige<br />
Kvantiteter af Hvede og Byg, hvorimod ingen Udförsel fandt Sted af<br />
Rug, hvilken Kornsort iövrigt de seuere Aar kun undtagelsesviis har vaeret<br />
skibet fra Arcbangel. Forsög bar de to sidste Aar vseret gjort med Skibning<br />
af Bjaelker til Holland; ifjor exporteredes saaledes et mindre Parti, men skal<br />
Speculationen ikke have viist sig fordeelagtig, og vil iaar ingen Skibning finde<br />
Sted.<br />
143
144<br />
Uagtet s<strong>om</strong> paaviist Archangels Export ifjor fremviste nogen Fremgang,<br />
sammenlignet med naestforegaaende Aars, var Udbyttet af samme vistnok lidet<br />
tilfredsstillende, og blive Klagerne över TilbagegaDg i Stedets Handel mere og<br />
mere höilydte. Naest Udlandets lave Priser og kostbare Indkjöb ligger Grunden<br />
hertil, s<strong>om</strong> i tidligere Beretninger oplyst, i lidet tidsmsessige Veiforbindelser<br />
for Varernes Frembringelse fra Indlandet, i höie Skibsafgifter og store<br />
Lsegtrings<strong>om</strong>kostninger inden Lastningen, bevirkede ved Havnens og det nsermeste<br />
Farvands lidet tilfredsstillende Beskaffenhed, uheldige Oinstsendigheder,<br />
s<strong>om</strong> med forholdsviis smaae Omkostninger maatte kunne afhjaelpes, og s<strong>om</strong><br />
naturligviis bevirke höie Fragter, redueere Nettoprovenuet ved Salg til Udlandet<br />
og umuliggjör Skibning af mindre vaerdifulde Varer. Man har Haab <strong>om</strong><br />
i den naermeste Fremtid for en Deel at faae disse Ulemper afhjulpne ved<br />
Farvandets og Havnens Uddybning, men synes Fordelen med disse Planer at<br />
blive tvivls<strong>om</strong>, ders<strong>om</strong>, s<strong>om</strong> i alle Fald forelöbig skal vsere Meningen, Omkostningerne<br />
med Vedligeholdelse af Havn og Farvand skulle baeres af Skibene ved<br />
ny Afgift paa disse. I tidligere Beretninger er ligeledes <strong>om</strong>talt, at Archangels<br />
Kjöbmsend de sidste Aar have liavt vanskeligt for paa Productionsstederne i<br />
Indlandet at eoncurrere med Opkjöbere fra Ostersöhavnene, efterhvert s<strong>om</strong><br />
Varetransporten til disse ved forbedrede C<strong>om</strong>munieationsmidler er bleven billigere.<br />
Utvivls<strong>om</strong>t vil disse Omstaendigheder i end höiere Grad gjöre sig gjaeldende<br />
i Fremtiden, efteråt S:t Petersburg Söcanal er bleven aabnet. Det synes<br />
nemlig klart, at Fragterne paa Varer fra S:t Petersburg til Udlandet maae<br />
blive lavere, naar Lasgtrings<strong>om</strong>kostmngerne til Oronstadt undgaaes; men deraf<br />
vil igjen fölge, at S:t Petersburgs Kjöbmsend paa Indlandsmarkederne ville kunne<br />
byde end höiere Priser, ja maaske blive istand til s<strong>om</strong> Kjöbere at optrsede<br />
paa Steder, hvor Archangels Kjöbmsend endnu have gjort sine Indkjöb uden<br />
fremmed Concurrence.<br />
Fra Onega, Soroka og Mesen var Udförselen af Traelast, Stedernes eneste<br />
Exportartikkel, ifjor <strong>om</strong>trent den s«dvanlige. Af fölgende Tabel framgaaer<br />
Districtets samlede Trselastexport i S:t Pet. Standard de fem sidste Aar.<br />
Districtets Import fra Udlandet udenfor norsk Finmarken var, s<strong>om</strong> almindelig,<br />
ogsaa ifjor en Ubetydelighed, belöb ialt til en Vasrdi af Srb. 227,503,<br />
hvoraf Srb. 14,582 fra Norge, hovedsagelig for Sagbrugsmaskiner. De övrige<br />
Varer de saedvanlige, en Deel Mais for Brsendeviinsbraendning, Liverpoolsalt,<br />
Steenkul og andre, Alt i ubetydelige Maangder. Det foregaaende Aar belöb<br />
Indförselens Vaerdi sig til Srb. 294,459, hori ogsaa indgik en Deel for Sagbrugsmaskiner<br />
fra Norge.<br />
Sam<strong>handel</strong>en med norsk Finmarken:<br />
Ifölge officielle Opgaver fra Archangels Toldkammer skal Districtets Indförsel<br />
af Fiskevarer fra norsk Finmarken, saltet Sild medregnet, ifjor have udgjort<br />
764,244 Pud, vserdsat til Srb. 606,547, hvilket sammenlignet med Aaret
145<br />
1883 giver en Ögning af 251,801 Pud og 86,611 Rubel. Fjoraarets Import<br />
kan baade med Hensyn til Kvantum og Vserdssettelse, 79/10 Kopek pr Pud,<br />
ansees s<strong>om</strong> en Midelsaara. Den forholdsviis ubetydeligo Indförsel foregaaende<br />
Aar, 512,443 Pud å, Srb. 1.0lVa P r Pud, var en Fölge af mislykkede Fiskerier<br />
i Finmarken. Det er ovenfor i denne Beretning bemaerket, at Toldkammernes<br />
Opgaver över indförte toldfrie Varer i Regelen stötte sig til Skippernes<br />
löse Angivelser og saaledes ikke kunne ansees s<strong>om</strong> absolut rigtige. Dette<br />
gjselder vistnok i höi Grad Districtets Handel med norsk Finmarken, baade<br />
hvad Import og Export betraeffer, liges<strong>om</strong> det vel fremdeles enkelt Gäng kan<br />
haende, at Fisk, indfdrt fra Murmanskysten, bliver opfört s<strong>om</strong> norsk Vare,<br />
naar Fartöiet er udexpederet fra Norge og paa Hidreisen har anlöbet Murman<br />
forat c<strong>om</strong>pletere Ladningen. Unöiagtighed i Vaerdssettelsen turde ogsaa opstaae<br />
ved at Törfisk og Saltfisk, den store Priisforskjel uagtet, regnes under eet. Indförselen<br />
af Törfisk er dog ubetydelig og opgaaer neppe til mere end l /I0 af<br />
det indförte Fiskekvantum. Af norsk Sild blev ifjor importeret adskillig mere<br />
end almindelig, 43,316 Pud mod 17,586 Pud i 1883, men er det af ringere<br />
Sorter, formeentlig for en Deel til Finmarken indfört Agnsild. Desuagtet falder<br />
Våren i Regelen for dyr for Beboerne af dette District, hvis Forbrug af<br />
Sild overhovedet er ubetydelig. Det er i det Indre af Landet at Störstedelen<br />
af den norske Sild finder Afsaetning.<br />
Udförselen af Kornvarer til norsk Finmarken var ifjor <strong>om</strong>trent den saedvanlige,<br />
opgives til 409,908 Pud, beregnet Vierdi Srb. 481,601 a Srb. 1.17 1 /,<br />
pr Pud, mod 299,395 Pud og Srb. 404,584 ä Srb. 1.35 i Aaret 1883, da<br />
Udförselen af flere Grunde og vel hovedsagelig paa Grund af misligo Udsigter<br />
ved Skibsfartens Aabning for Fiskeindkjöb i Norge blev ualmindelig liden. S<strong>om</strong><br />
tidligere bestod Exporten for den allerstörste Deel af Volga-Rugmeel, c:a 45,000<br />
Pud, Havregryn og andre Kornvarer i ubetydelige Maengder, foruden de almindelige<br />
Exportartikler Fedevarer, Tougverk, Traematerialier og andre.<br />
Sammenlagt Vasrdi af Fjoraarets Import og Export giver Srb. 1,330,115<br />
mod Srb. 1,132,347 i 1883, med et Overskud ifjor af Handelsrörelsen mellem<br />
norsk Finmarken og Archangels Gouvernement af Srb. 197,768. Sammenlignet<br />
med Aaret 1882 fremk<strong>om</strong>mer en Merevrerdi for sidstledne Aar af Srb.<br />
51,758.<br />
Nedenstaaende Tabel giver Oversigt af Sam<strong>handel</strong>en mellem norsk Finmarken<br />
og Consulatdistrictet de sidste fem Aar.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 10
146
147<br />
Districtets Fiskerier:<br />
Fisket paa Murmanskysten begyndte medio April med riig Tilgang paa<br />
Fisk. Bedriften hindredes imidlertid meget ved Storm og Mangel paa Agn,<br />
og skal tidover Vaaren for nogen Tid vsere saagodts<strong>om</strong> ophört, da Svserme af<br />
Ssel jagede Fiskestimerne tilhavs. Senere synes dog, saavidt man af de sparsamme<br />
Beretninger kan dömme, Fisket at have slaaet jsevnt til og paa den vestlige<br />
Deel af Kysten tildeels at have givet riigt Udbytte. Priserne holdt sig, i<br />
Modsaetning til foregaaende Aar, moderate; 70 Kop. pr Pud for Torsk skal<br />
have vseret det almindelige. Grunden hertil maa formeentlig söges i, at Nordmaendene<br />
ifjor njesten ingen Fiskeindkjöb gjorde paa Kysten.<br />
Ifölge Opgaver fra Archangels Toldkammer skal ifjor fra Murman vsere<br />
indfört her til Stedet 274,604 Pud forskjellige Fiskevarer, hvoraf 255,086<br />
Pud Saltfisk og 11,635 Pud Törfisk, vserdsat til resp. Srb. 284,816 og Srb.<br />
14,342; Resten Trän samt en Deel Lax og Sild. I Aaret 1883 hidförtes fra<br />
Kysten i det Hele 262,570 Pud. Fiskevarer, altsaa <strong>om</strong>trent samme Kvantum<br />
s<strong>om</strong> ifjor. Om Udförselen til S:t Petersburg er endnu ikke modtaget nogen<br />
Beretning, men antages at have vseret det ssedvanlige de sidste Aar, c:a 200,000<br />
Pud. Under Forudssetning, att dette nsermer sig det rigtige, skulde altsaa det<br />
hele Kvantum af Fiskevarer ifjor udfört fra Murman til Archangel og S:t Petersburg<br />
opgaae til <strong>om</strong>kring 470,000 Pud, hvilket er <strong>om</strong>trent 100,000 Pud mere<br />
end i Aaret 1883, da Udförselen til S:t Petersburg undtagelsesviis blöt belöb<br />
sig til 111,968 Pud.<br />
Fra Kysten af Hvidesöen angivcs Tilförselen til Archangel af forskjellige<br />
Fiskevarer ifjor at have udgjort i det Hele 156,234 Pud mod 60,554 Pud i<br />
1883, vserdsat til resp. Srb. 212,633 og Srb. 188,005, hvoraf 25,111 Pud<br />
Lax, til Vsordi Srb. 142,320 i 1884 mod 23,635 Pud til Vaerdi Srb.<br />
156,538 i Aaret 1883.<br />
Fångsten paa Novaja-Zemlja dreves ogsaa ifjor i liden Udstrsekning, opgives<br />
at have udbragt Srb. 18,620 mod Srb. 13,737 i 1&83. De udvundne<br />
Produeter vare de almindelige, hovedsagelig Trän, Huder og Vildtskind.<br />
Hvalfangst. I sidste Aarsberetning <strong>om</strong>taltes, at to Etablissementer for<br />
denne Bedrift vare blevne oprettede paa Murmanskysten. Det ene af disse, i<br />
Ieretiki, uoget vestenfor Mundingen af Kolafjorden, skal ifjor have fanget 35<br />
Hval, det andet i Arafjorden, vestenfor Ieretiki, anlagt i stor Skala, 19 Hval.<br />
En samme tilhörende Guanofabrik k<strong>om</strong> heller ikke ifjor i Virks<strong>om</strong>hed. Efter<br />
Forlydende er for Nservserende under Dannelse et nyt, tredie Hvalfangerselskab,<br />
hvis Virks<strong>om</strong>hed dog forelöbig synes at blive indskrsenket til Fångst for Afsaetning<br />
til et af de aeldre Etablissementer, altsaa uden fast Anlseg paa Land.<br />
Postdampskibsfart, mellem Archangel og Vadsö—Vardö:<br />
Det af Staten subventionerede Archangel-Murmanske Dampskibsselskab udförte<br />
under Aaret det almindelige Antal, ti. Reiser foruden et Par Extratoure<br />
med et Reserveskib. De förste Vaarreiser gaae Skibene blöt til Syvöerne paa<br />
Murmanskysten. Selskabets Contract med Krönen, for ti Aar, udlöb ifjor, og<br />
er besynderligt nok endnu ikke ny afsluttet, hverken med dette eller noget andet<br />
Selskab. Det antages dog for afgjort, at Contracten vil blive fornyet, og er<br />
allerede Fartsplan bekjendtgjort med förste Afgang fra Kola til Vadsö—Vardö<br />
den 30:te Marts.<br />
Efter Opgave fra Dampskibsselskabets Direetion skulde ifjor vsere befordret:
148<br />
De mellem Archangel og Norge befordrede Varer findes indbefattede i<br />
denne Beretnings Opgaver över Districtets Import og Export. Fra Murman<br />
expederedes med Dampskibet til Norge hovedsagelig Trän og Lever, <strong>om</strong>vendt<br />
til Murman forskjellige Varer i mindre Kvantiteter. Om Vaerdien af samme<br />
samt <strong>om</strong> Beskaffenhed, Omfång og Vaerdi af Vare<strong>om</strong>ssetningen i det Hele taget<br />
mellem norsk Finmarken, Kola og Murmanskysten ere endnu ingen Opgaver<br />
modtagne.<br />
Höstens Udfald i Arcbangels Oplandsdistricter Aaret 1884 og Udsigterne<br />
for naervaerende Åars Skibning:<br />
Bughösten i Volgaegnene skal have vaeret tilfredsstillende, medens Efterretningerne<br />
fra Vologda og Vjatka lyde lidet gunstige. Det er ikke sandsynligt,<br />
at Rug vil k<strong>om</strong>me til Udförsel iaar.<br />
Havre. Avlingen gav under et Middelaars i Kvantitet, og skal Kvaliteten<br />
ogsaa tildeel8 vaere mindre god. Tilförselen vil blive aieget mindre end<br />
ifjor, og sikkerlig ogsaa for en Deel kumme til at bestaae af lettere Vare.<br />
Flaxvarer. I Vologdas District gav Hösten riig Afkastning, i Vjatkas<br />
derimod mindre. Indhöstningen skal vaere foregaaet under heldige Omstaendigheder,<br />
og er det sandsynligt, at de til Skibning iaar k<strong>om</strong>mende Varer ville<br />
blive af god Beskaffenhed. Indkjöbenes Störrelse ville meget afhsenge af Coneurrence<br />
med indenlandske Fabricanter og af Overlandsudförselen för Skibsfartens<br />
Aabning, men ansees for afgjort, at Aarets Skibning fuldk<strong>om</strong>men vil<br />
naae og maaske noget overstige Fjoraarets Udförsel.<br />
I Modssetning til Kiga og andre Exportsteder ere de Archangelske Flaxvarer<br />
underkastede obligatorisk Vragning. Daarlige Conjuncturer synes at have<br />
medfört, at denne de sidste Aar har vaeret mindre streng, hvilket har foranlediget<br />
Klager fra Udlandet över mindre gode Varer. Efter hvad forlyder, vil<br />
heri blive indfört Förändring.<br />
Liinsced, Hösten i Archangels Oplandsdistricter betragtes saagodt s<strong>om</strong><br />
mislykket, og er liden Sandsynlighed for, at denne Vare iaar k<strong>om</strong>mer til Udskibning<br />
i nogen betragtelig Msengde.<br />
Tjcere og Beg. S<strong>om</strong> almindelig vil Tilvirkningen af disse Varer afhaenge<br />
af Udlandets Behov og Priser. Skulde disse blive lönnende, kan gjöres Regning<br />
paa stor Tilförsel.<br />
Trmlastskibningen fra Archangel antages at blive <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> Fjoraarets;<br />
fra Onega, Soroka og Mesen derimod adskillig mindre. Det er saerdeles vanskeligt<br />
at opgjöre nogen Mening <strong>om</strong> det udbringendes Kvantum, saamegot mere<br />
s<strong>om</strong> det meget vil beroe paa Flödningen, idet Dampskibenes Deeltagelse i Traelastfarten<br />
har hävt til Fölge, at det, i Modssetning til tidligere, bliver mere<br />
og mere almindeligt, at Skibning af nyskaaret Last udover Hösten efFectueres<br />
af Aarets Tömmer. Districtets samlede Udförsel var ifjor c:a 45,000 S:t Pet.<br />
Standard, hvilket Kvantum iaar neppe vil naaes.<br />
Fra Archangel vil iaar blive skibet en mindre Pröveladning Birkestav til<br />
Skotland. Districtet og isser Vologdas Gouvernement har riig Tilgang paa Birk,<br />
men synes denne Traesort for en stor Deel at vaere af mindre god Beskaffenhed<br />
og ved Sagningen at give meget Vrag. For lsengere Tid siden dreves fra<br />
Petschora temmelig betydelig Export af Laerketömmer, hovedsagelig til Cronstadt<br />
for det Keiserlige Vserft. Paa Udlandets Markeder viste det sig meget<br />
vanskeligt at finde Afssetning for Våren, og ophörte derfor denne Export saagodt<br />
s<strong>om</strong> aldeles. De sidste Aar ere ätter enkelte Ladninger blevne expederede,<br />
fra Archangel og Onega ligeledes til Cronstadt, og ifjor fra Mesen til<br />
Sortehavet. Det synes saaledes, at denne Export igjen vil tage Opsving, og<br />
skal iaar vaere eontraheret <strong>om</strong> Skibning af ett större Kvantum Laerketömmer
149<br />
fra Onega til Sevastopol. Ifjor Höst blev et större Sagbrug med norske Maskiner<br />
sat i Drift her i Archangel, hvorimod et af Stedets betydeligste Anlag,<br />
der for to Aar siden afbrsendte, enduu ikke er blevcn opbygget.<br />
Conjuncturerne for Rugmeel:<br />
Ovenfor er anfört, at Rughösten i Vologdas og Vjatkas Gouvernementer<br />
ifjor var mislig, og vil dcrfor ikke kunne paaregnes nogen större Meeltilförsel<br />
fra disse Egne. Distrietets Forsyning af Rugmeel vil hovedsagelig konime fra<br />
sydligere Steder ved Volgafioden, og er det ogsaa af denne billigere Meelsort<br />
at Udförselen til norsk Finmarken i Regelen bestaaer. Nogenlunde paalideiige<br />
Opgaver över det tilförendes Kvantum ere endnu ikke erholdelige, men tör<br />
dog antages, efter Priserne at dömme, at det vil blive fuldk<strong>om</strong>men tilstrsekkeligt.<br />
Prisen har under Vinteren holdt sig temmelig fast. For Nservaerende<br />
kjöbes Volgameel, Vaarlevering her i Archangel, for 89—90 Kop. pr Pud.<br />
Distrietets aarlige Behov, Udförselen til Finmarken medregnet, opgaaer til <strong>om</strong>kring<br />
en Million Pud. Paa Grund af den mislige Höst forrige Aar her i Districtet<br />
turde dog iaar tiltraeuges adskillig mere.<br />
Vinteren 1883—84 var s<strong>om</strong> naermest foregaaende i det Hele taget mild<br />
i dette Distriet, med liden Sneniaengde. Henimod Vaaren herskede dog, tsaer<br />
<strong>om</strong> Nastterne, temmelig skarp Kulde, og vare Veirforholdene for Iislösningen<br />
mindre heldige. Iisgangen ved Archangel, s<strong>om</strong> begyndte den almindelige Tid,<br />
medio Mai, varede saaledes fire Dage, saa Floden först 18:de Mai blev iisfri.<br />
Vandstanden her paa Stedet var da meget lav, inedens paa flere Steder, höiere<br />
oppe i Floden, store Odelseggelser skeede ved Oversvömmelser. Stedets Skibsfart<br />
aabnedes l:ste Juni af et russisk Dampskib fra Vardö efter 15 Dages<br />
meget besvserlig Reise og med Maskinskade, bevirket ved Iis. Den 4:de Juni<br />
ank<strong>om</strong> de förste Danipskibe fra Udlandet, og tre Dage efter de förste Seilskibe,<br />
hvoraf 8 norske. Förste svenske Fartöi ank<strong>om</strong> til Archangel den 19:de<br />
Juni. Uagtet Seiladsen ind Hvidesöen de förste Uger i höi Grad besvserlig<br />
gjordes ved Iis, indtraf dog blöt en större Söskade, idet et ballastet norsk<br />
Barkskib, Richard af Fredrikshald, af samme blev sat paa Land og totalt forulykkede.<br />
Skonnertbriggen Nor af Egersund og et tydsk Seilskib, begge med<br />
Kulladmog, grandstödte under Indseilingen över Archangels Söbar, i Mundingen<br />
af Dwinafloden, og bleve Vrag. Ved Onega, Soroka og Mesen havdes aabent<br />
Vand, henholdsviis 13:de, 21:de og 29:de Mai; til Onega ank<strong>om</strong> förste Skib den<br />
9:de Juni, til Soroka den 26:de Juni og til Mesen den ll:te Juni. Det vil<br />
sees, at den gamle Erfaring, at <strong>om</strong>kring tre Uger i Regelen medgaae efter<br />
Iisgangen indon Skibene, uden at löbe altfor stor Risico af Isen, kunne k<strong>om</strong>me<br />
op til Skibningsstederne, ogsaa ifjor gjorde sig gjseldende, og troer man frenideles at<br />
burde gjöre opmserks<strong>om</strong> paa, at Telegram fra Generaleonsulatet <strong>om</strong> Iisgangen<br />
i Dwinafloden helst bör oppebies inden Reiserne til Hvidesöen fra nsermere<br />
Havne tiltrsedes. Under Skibsfartstiden vare Veirforholdene, s<strong>om</strong> almindeligt i<br />
dette Farvand, temmelig gunstige, Skibenes Hidreiser dog adskilligt laengere<br />
end vanligt. Et engelsk Dampskib, med Traslastladning fra Archangel, förliste ved<br />
Grundstödning under Udreisen paa Vestkysten af Hvidesöen, og et dansk Seilfartöi,<br />
ligeledes traelastet, under Udseilingen fra Mesen. Ved Beregning af<br />
Reisedag for 180 Seilskibe, ank<strong>om</strong>ne til Archangel, udk<strong>om</strong>mer i Middeltal:<br />
Reiser fra Östfinmarken 11 Dage, fra Vestfinmarken, Tr<strong>om</strong>sö medregnet, 14'/i<br />
Dage, fra Lofoten, Bodö og den nordlige Deel af Norges Vestkyst 21 Dage,<br />
fra Havnene paa den sydlige Deel af samme 27 s /4 Dage, fra Kysten östenfor<br />
Lindesnses og naerliggende danske Havne 30 D;ige, fra Storbritaniens Ostkyst<br />
25 Dage, fra den britiske Canal og nserliggende Havne 33 Dage, fra Storbritaniens<br />
Vestkyst 37 Dage, fra Frankrigs Vestkyst 38 Dage og fra Island 27
150<br />
Dage, hvilket i Gjennemsnit giver 4—5 Beisedage mere end Skibene havde i<br />
Aaret 1883. Sidste svenske Fartöi udklareredes fra Archangel den 28:de August;<br />
sidste norske Fartöi udklareredes fra Archangel den 3:die September, fra Onega<br />
den 27:dc August, fra Soroka den 24:de September og fra Mesen den 9:de September.<br />
Skibsfarten afsluttedes ved sidste Fartöis Udklarering til Udlandet, fra<br />
Archangel den 2:den October, fra Onega den 2:den September, fra Soroka den<br />
24:de September og fra Mesen den 9:de September. Under Hösten havdes ualmindelig<br />
mildt og vakkert Veir. Dwinafloden tilfrös den 19:de November, hvilket<br />
er 3—4 Uger senere end almindeligt. Den förste Deel af Vinteren var saagodt<br />
s<strong>om</strong> snelös, tildeels med strong Kulde, s<strong>om</strong> ved Nyaarstiden gik op til 37° K.<br />
Havne-, Fyr- og Lodsvmsen. Paa Fyräkibet udenfor Dwinabarret blev<br />
ifjor anbragt et Signalhorn, hvormed i tykt Veir gives fire Signaler i Minuttet<br />
af 10 Secunders Varighed, altsaa med 5 Secunders Ophold mellem hvert Signal.<br />
Fyrene i Hvidehavet bleve ifjor, og ville fremdeles blive taendte l:ste August<br />
istedetfor efter tidligere Bestemmelser I3:de August.<br />
S<strong>om</strong> allerede bemserket i Förbindelse med endeel Oplysninger <strong>om</strong> Seiladsen<br />
i Hvidesöen, indtagne i Consulatets Beretning for 1882, ere de existerende<br />
Hvidesökarter mere end 50 Aar gamle og i det Hele taget lidet nöiagtige.<br />
Beskrivelserne indeholde meget spars<strong>om</strong>me Oplysninger <strong>om</strong> Seiladsen, og for<br />
enkelte Havnes, Sorokas til Exempel, aldeles ingen. Det har derfor lsenge<br />
vseret en af Omstaendighederne paakaldt Nödvendighed at faae nye Karter optagne,<br />
og blev ifjor en Begyndelse gjort i Onegabugten, men rak man under<br />
Aaret ikke léengere end at faae en Deel Punkter bestemte s<strong>om</strong> Förberedelse<br />
for k<strong>om</strong>mende Arbeider. Det synes heller ikke afgjort, <strong>om</strong> saadanne iaar ville<br />
blive optagne.<br />
I övrigt vides ingen Forandringer at vasre indförte.<br />
Barrerne ved Dwinamundingen og ved Lap<strong>om</strong>inka, höiere oppe i Floden,<br />
der med almindelig Vandstand ikke tilsteder Fart for Skibene med mere end<br />
indtil 14 Föds Dybgaaende, har altid vseret til stor Gene for Arehangels Handel<br />
med Udlandet, og bliver det saameget mere efterhvert s<strong>om</strong> Skibenes Störrelse<br />
tiltager. Lastning og Udlosning af större Fartöier paa den aabne Bed<br />
er isaer Vaar og Höst förbunden med Bisico, altid med Tidstab og Besvserligheder,<br />
Bedservelse af Varer, mindre paalidelig Stuvning etc. samt medförer store<br />
Extraudgifter, til Lsegtring og flere, liges<strong>om</strong> det er klart, at Fragterne altid<br />
ville falde höiere naar man er indskrsenket i Valg af Fartöier. Uagtet Skibene<br />
ved Onega og Soroka nsesteu udelukkende losse og läste paa aaben Bed, ere<br />
Fragterne til disse Steder, s<strong>om</strong> allerede paaviist, betydelig lavere end til Archangel,<br />
hvilket hovedsagelig ligger i de större Skibsudgifter i det Hele taget<br />
her paa Stedet. Med den betydelige Nedgång, s<strong>om</strong> Udbyttet af Arehangels<br />
Udenlands<strong>handel</strong> de sidste Aar har udviist, er man endelig k<strong>om</strong>men til Overbeviisning<br />
<strong>om</strong> at Noget maa gjöres for Farvandets og Havnens Udbedring, og<br />
er derfor fra C<strong>om</strong>munestyrelsen til höiere Vedk<strong>om</strong>mende indsendt Andragende<br />
<strong>om</strong> at Mudringsarbeider paa Statens Bekostning maa blive udförte. Det forlyder<br />
fra S:t Petersburg, at Projectet har Udsigt til at blive realiseret, og<br />
antages det at forberedende Undersögelsesarbeider allerede iaar ville blive paabegyndte.<br />
I flere Aarsberetninger er gjort opmserks<strong>om</strong> paa den lidet tilfredsstillende<br />
Beskaffenhed af Mesens Havn. Uagtet den vistnok er beskyttet for Södrag,<br />
og opgives at vsere bekvem for 15—16 Föds dybgaaende Skibe (paa enkelte<br />
Steder skal findes indtil 20 Fod Vand), saa er dog Fartöierne paa Grund af<br />
overordentlig volds<strong>om</strong> Strömsaetning, bevirket ved indtil 22 Föds Vandstandsforskjel<br />
med Flod og Ebbe, stadig udsatte for Fare, og dette saameget mere
151<br />
s<strong>om</strong> Bunden, nctop paagrund af Strömssetningen, ofte synes at undergaae Förändring.<br />
Ifjor synes Forholdene at have vaeret mere end alniindelig vanskelige,<br />
hovedsagelig fordi Havnen til sine Tider skal have vseret overfyldt med Skibe,<br />
hvoraf, efter hvad det paastaaes, en stor Deel led mere eller mindre Skade.<br />
En norsk Skibskaptein tilskrev Generalconsulatet, at saavidt han erfarede, bleve<br />
alle samtidig med hans i Havnen liggende Fartöier, saavel Damp- s<strong>om</strong> Seilskibe,<br />
i större eller mindre Grad beskadigede ved Liggen paa Grund, Liggen<br />
paa egne og andres Ankere, Sammenstödninger, Tab af Ankere og Ankerstokke<br />
m. m. Samme Kaptein meddeler, ifölge Uddrag af Skibsjournalen, at hans<br />
Fartöi under c:a 4 Ugers Henliggen i Havnen havde tre Collisioner, gik fire<br />
Gange i Drift, var sex Gange paa Grund; fik dertil to Ankerstokke brsekkede<br />
foruden andre, tildecls temmelig betydelige Skader paa Skrog og Rig.<br />
Skibsafgifter. Under Fjoraaret indförtes ingen Forandringer med ITensyn<br />
til Skibsafgifterne i Districtets Havne. En ikke uvEesentlig Fordeel opnaaedes<br />
mod Slutningen af Skibsfarten for Skibene i Archangel, ved udvirket Tilladelse<br />
til Kogning <strong>om</strong>bord istedet for tidligere i slet iodrettede Kogehnse iland, tildeels<br />
beliggende långt fra Skibenes Pläds i Havnen. Da Tolddepartementets<br />
Tilladelse i nogen Maade er givet betingelsesviis, vil det, uagtet Kogehusene<br />
formeentlig aldrig mere ville blive benyttede, maaske falde vanskeligere at faae<br />
afskaffet den fastsatte Afgift for samme, Srb. 1.00 pr Skib, saameget mere<br />
s<strong>om</strong> Störstedelen af disse Penge af Byen anvendes til veldaedige Oiemed.<br />
Under Fjoraaret udbetaltes Fragtforskud til Skibene af Arehangels Afladere<br />
efter fölgende Beregning for Sölvrubel:<br />
S<strong>om</strong> gjentagne Gange oplyst i tidligere Aarsberetninger, noteres ingen Cours<br />
i Archangel. Indgaaende Fragter beregnes efter S:t Petersburgs Börscours,<br />
s<strong>om</strong> under hele Fartstiden holdt sig ualmindelig fast, mellem 24/33 I, og<br />
2± l3 /si D. Laveste Notering paa Sölvrubel, 3 Md London, var 23 s /16 og<br />
höieste 25 5 /38 D., andre Noteringer i Forhold. Den af Arehangels Afladere beregnede<br />
Avance paa Fragtforskud til Skibene bliver saaledea, s<strong>om</strong> almindeligt<br />
de sidste Aar, <strong>om</strong>kring 8 Xi hvilket formeentlig af Rederierne maa betragtes<br />
s<strong>om</strong> ganske moderat, da det bliver mere og mere sjeldent at Penge sendes<br />
Kapteinerne. Man troer at burde gjentage, at den eneste Maade at undgaae<br />
denne Udgift er, i Certepartiet at faae indfört Klausel <strong>om</strong> Fragtforskuddete<br />
Beregning efter S:t Petersburg Cours, i det den almindelige Stipulation <strong>om</strong><br />
»Current råte of exchange» og lignende tjener til Intet, da Kjöbmasndene her<br />
gjöre gjseldende, at den af dem vilkaarlig satte Coursforhöielse for Fragtforskud<br />
repraesenterer Arehangels Börscours.<br />
Skibenes Udgifter i Archangel ved Stuvning, Lsegtring og Bugsering ere<br />
underkastede adskillig Variation efter Behovet. I Almindelighed kan regnes,<br />
at sidste Aar blev betalt for Stuvning af Flax Srb. 2.75, for Tow og Codilla<br />
Srb. 4.7 6 pr Ton, med Fradrag af 10 %. Trampere af Havrelaster betaltes<br />
i Begelen 20 Kop. pr Dag, hvilket formeentlig bliver <strong>om</strong>kring 1'/, Kop. pr<br />
Tschetwert. Stuerlönnen for Traelast var <strong>om</strong>kring Srb. 1.2 0 pr Standard. For<br />
Laegtring fra Havnen til Dwinabarret betaltes 20 Kop. pr Tschetwert Havre,<br />
4—5 Rubel pr Standard Trselast, 30 Kop. pr Barrel Tjaere og 35—40 Kop.<br />
for Beg.
152<br />
Told. Liges<strong>om</strong> under foregaaende Aar blev ogsaa ifjor indfört forskjellige<br />
Forandringer i den fra l:ste Juli 1882 ikrafttraadte, reviderede Tarif af 1868.<br />
s<strong>om</strong> dog ikke kunne siges i vaesentlig Grad at beröre de forenede Rigers Handel<br />
med dette District. De vigtigste turde vaere Forhöielse af Tolden paa Stöbejern<br />
og Paalseg af Told paa Steenkul, s<strong>om</strong> dog ikke gjselder Archangela Gouverncment,<br />
hvor Indförselen af Kul freiudeles er toldfri.<br />
En Förändring, s<strong>om</strong> netop er bleven indfört, nemlig Forhöielse af Tolden<br />
paa Sild og Törfisk fra 15 til 22 Kop. Guld pr Pud, vil heller ikke faae nogen<br />
Indflydelse for dette Districts Vedk<strong>om</strong>mende, da, s<strong>om</strong> bekjendt, Fiskeimporten<br />
til Arcbangelske Havne er i Haenderne paa Districtets Kystbeboere, der for<br />
Indförsel i egne Fartöier af alle Slags Fiskevarer nyde Toldfrihed.<br />
C<strong>om</strong>municationsvæsen. Ingen Udvidelser og Forbedringer bleve foretagno<br />
med Districtets C<strong>om</strong>municationsvsesen. Den almindelige Postvei förer fra Archangel<br />
til S:t Petersburg över Kholmogor ved Dwinebredden, Kargapol og<br />
Vytegra, sidste ved SO-Spidsen af Onegasöen, Afstanden 1,105 Verst. Fra<br />
Vytegra kan <strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren benyttes DampBkib paa Floderno Swir og Newa<br />
samt paa Onega og Ladogasöerne. Til Moskwa bringes Post paa Landevei til<br />
Vologda 782 Verst, og derfra paa Jernbane över Jaroslaw, 454 Verst. Om<br />
S<strong>om</strong>meren er det almindeligt, at Reisende gaae med Dampskib paa Dwinafloden<br />
til Velikii-Ustjug, derfra paa Sukhonafloden til Vologda, men Farten er långvarig,<br />
medtager ofte indtil 10 Dage. Disse Dampskibe tjene nemlig hovedsagelig<br />
s<strong>om</strong> Bugseerfartöier for Lastepramme, liges<strong>om</strong> Fartstiden ofte er meget<br />
begraendset paa Grund af lav Vandstand i Floderne. En anden Linie til S:t Petersburg,<br />
s<strong>om</strong> man de sidste Aar har begyndt at beDytte, gaaer fra Arehangel<br />
med Dampskib til Surna i Sydvesthjörnet af Hvidesöen, derfra överland 180<br />
Verst til Povenets ved Nordspidsen af Onegasöen og videre med Dampskib<br />
över Petrosavodsk, paa Vestsiden af samme, directe til S:t Petersburg. Adk<strong>om</strong>sten<br />
til Surna er besvaerlig formedelst grundt Farvand, men vil denne Linie<br />
med tidsmaessige Dampskibe blive den hurtigste. Den benyttes meget af Pilgrimme,<br />
hvoraf flere tusende hvert Aar besöge Solovetsk-Klosteret i Hvidesöen.<br />
Över Vytegra brnger Posten i Regelen 6 Dage fra S:t Petersburg til Arehangel.<br />
Anlagt Landevei findes desuden fra Arehangel längs Sydkysten af Hvidesöen<br />
til Onega og över Kholmogor til Mesen, NO fra Arehangel, og hertil indskrsenker<br />
sig Gouvernementets Veinet.<br />
I Förbindelse med läng Tid discuteret Plan <strong>om</strong> Anteg af Handelsby og<br />
Krigshavn paa Murmanskysten har vseret foreslaaet Bygning af Vei över Kolahalvöen<br />
fra Kandalaksa ved den inderste Nordvestspids af Hvidesöen, men hermed<br />
synes endnu at have länge Udsigter liges<strong>om</strong> med Udförelse af forskjellige<br />
Vei-Projeeter til Förening af Ostersöen og Hvidehavet. I Vintertiden föres<br />
Post fra Kola til Kandalaksa med Reenskyds, paa hvilken Maade ogsaa Förbindelse<br />
underholdes med fjerntliggende Steder i den östlige Deel, Ustsilma<br />
Kreds i Petsehoraegnen, s<strong>om</strong> i S<strong>om</strong>mermaanederne er saagodt s<strong>om</strong> afskaaret fra<br />
det övrige Gouvernement. Om S<strong>om</strong>meren haves Postfart med Dampskibe, subventionerede<br />
af Staten, paa tre Linier, nemlig fra Arehangel til Vadsö-Vardö<br />
med Anlöb af Kola og forskjellige Stationer paa Murmanskysten (1 Dampskib,<br />
10 Reiser aarlig, Tour og Retour medtagende 12 Dage) og i det Indre af<br />
Hvidesöen to Linier med to Fartöier, hvoraf det ene, udgaaende fra Arehangel,<br />
anlöber Klosteröen Solovetsk og Kyststederne Onega, Surna, Soroka og Kem,<br />
den anden underholder Förbindelse mellem sidstnsevnte Sted og Kandalaksa samt<br />
endeel Steder ved Fjorden af samme Navn, den inderste Bugt af Hvidesöen.<br />
Varetransporten fra det Indre til Arehangel skeer hovedsagelig paa Floderne<br />
Sukhona og Dwina i store Lastepramme, slaebede af Dampskibe. Antallet
153<br />
af tidligere, udelukkende anvendte Barker, der efter fuldfört Reise med Strömmen<br />
blive ophuggede i Archangel, har de sidste Aar meget aftaget. Frembringelsen<br />
af Varerne er under uheldige Vandstandsforhold paa Grund af Flodernes<br />
tiltagende Opgrundning ofte förbundet med store Vanskeligheder. Det skal<br />
imidlertid vsere Meningen iaar at paabegynde Arbeider til Flodernes Uddybning.<br />
Telegrafvæsen. Af Telegrafstationer fandtes indtil sidste Höst i hele Gouvernementet<br />
fire, hvoraf Hot fra den ene, Archangel, kan corresponderes med<br />
Udlandet. Ifjor Höst blev oprettet Station i Onega, og er det Meningen under<br />
Aaret at begynde Bygning af Linier til flere Kredssteder, liges<strong>om</strong> det antages<br />
at Anledning til Correspondance med Udlandet under Skibsfartstiden vil blive<br />
aabnet fra Udskibningsstederne Onega, Soroka og Mesen.<br />
Iövrigt vil i Archangels Gouvernement i Lighed med det övrige Rusland<br />
i den nsermeste Fremtid Post- og Telegrafvoesen blive lagt under en fselles<br />
Administration, og venter man sig deraf store Lettelser. Uagtet Rusland tilhörer<br />
den internationale Postconvention, er Expeditionen af forskjellige Postforsendelser<br />
til og fra Udlandet fremdeles förbunden med utrolig store Vanskeligheder<br />
og Omkostninger.<br />
Handelsforbindelse med Sibirien. Under det Forfald, hvori Arehangels<br />
Handel paa Udlandet de sidste Aar er k<strong>om</strong>met, turde det fortjene at naevnes,<br />
at Udsigt synes at aabne sig for Handelsförbindelse mellem Stedet og Sibirien.<br />
Den sibiriske Rigmand Sibiriakoff, der de sidste Aar har ofret mange<br />
Penge paa Realisation af den projeeterede Skibsfart til Floderne Ob og Jenisei,<br />
har nu, uden at opgive Tanken heroin, idet Forsög paa at trajnge frem iaar<br />
vil blive gjenoptaget med hans for Vinteren i Archangel oplagte Dampskib<br />
»Nordenskiöld», bestemt sig for at bringe Förbindelse istand mellem Floderne<br />
Ob og Petschora med Landtransport af Varer över Vandskillet mellem disse to<br />
Floder, da han har fundet, at det ufuldstaendige Kjendskab, s<strong>om</strong> for Naervserende<br />
haves til Farvandet og Iisforholdene i Karahavet, endnu gjör det umuligt<br />
med nogenlunde Sikkerhed at regne paa directe Handelsförbindelse Söveien til<br />
Sibirien. Til Forsög blev ifjor et lidet Parti (1,800 Pud) sibiriske Varer fra<br />
Berezoff, 64° N. Brd paa Bredden af Obfloden, med Reensdyr bragte över til<br />
Petschora og derfra förte til Archangel, og vil Vareforsendelse fra Tobolsk<br />
hertil iaar blive optaget i större Skala. 10,000 Pud forskjellige Varer, Talg,<br />
Huder, Nöthaar, Taepper, The og andre, ere sidste Höst i Barker med Slaebedampskib<br />
blevne befordrede fra Tobolsk paa Obfloden til Berezoff og derfra<br />
paa Sosva- og Sigvafloderne til Saranpaul. Herfra ville Varerne under Vinteren<br />
med Reenskyds blive transporterede 115 Verst över Ural til naermeste Biflod<br />
af Petschora, udlöbende i samme ved Oranets, c:a 700 Verst fra Mundingen.<br />
Fra Tobolsk til Berezoff, p'aa Obfloden, er Afstanden <strong>om</strong>trent 1,000 Verst,<br />
derfra til Saranpaul, paa Floderne Sosva og Sigva. <strong>om</strong>kring 600 Verst. De<br />
ifjor Höst expederede Varer afsendtes fra Tobolsk den 8 August og ank<strong>om</strong> til<br />
Saranpaul den 6:te September, hvoraf kan sees, at Farten ikke har vaeret forbundet<br />
med store Vanskeligheder; Omkostningerne skulle have udgjort mindre<br />
end 25 Kop. pr Pud. Transporten över Land förer, s<strong>om</strong> sagt, över Ural-<br />
Fjeldkjaeden, der i denne Egn ikke skal vsere vanskelig at passere, gjennem<br />
skovbevoxet Landstraekning med gode Grsesgange. Veianlseg antages at kunne<br />
udföres med liden Bekostning, og Hesteskyds er let erholdelig. Under Vintertiden<br />
er Varetransport med Reensdyr let og forboldsviis billig, for ovennsevnte<br />
10,000 Pud Varer betinget til 12 Kop. pr Pud. Petsehoraen befares af<br />
Slsebedampskibe, hovedsagelig for Transport af Varer fra Perms Gouvernement,<br />
men er Farvandet, isa;r paa den övre Deel af Floden, meget vanskeligt. El<br />
mindre, Hr Sibiriakoff tilhörende, Dampskib Ob bragte ifjor Varer fra Archan-
154<br />
gel op Petschorafloden til Landsbyen Kuja, 100 Verst fra Mundingen, og overvintrer<br />
nu c:a 200 Verst höiere oppe i Floden, i Nserhedene af Ust-Zilma.<br />
De <strong>om</strong>handlede 10,000 Pud sibiriske Varer ville til Vaaren, for betinget Fragt<br />
8 Kop. pr Pud, i Barker blive slaebede til Kuja, der <strong>om</strong>ladede paa Ob og af<br />
samme bragte til Archangel. Varer skulde altaaa kunne föres fra Tobolsk til<br />
Kuja, eller til Havn for sögaaende Skibe, for c:a 50 Kop. pr Pud, hvilket<br />
formeentlig er långt billigere end man nogensinde kan gjöre Beregning paa<br />
med Jernbanetransport at bringe sibiriske Varer til Söhavn. Ved Petschoraflodens<br />
Munding findes en Bar med 12 Fod Vand; derfra til Kuja er Floden<br />
seilbar for sögaaende Skibe, s<strong>om</strong> altsaa kunne k<strong>om</strong>me op til dette Sted, bvilket<br />
practiseredes for endeel Aar siden ved Skibning af Lserketrse fra denne Egn.<br />
I Kuja vil ogsaa blive oplagt Varer, bestemte for Forsendelse den öven beskrevne<br />
Vei til Sibirien. Fragt op Floden antages at ville blive <strong>om</strong>kring 25<br />
Kop. pr Pud.<br />
Af Ovenanförte synes at fremgaae, at man her har fundet en praeticabel<br />
Transportvei, s<strong>om</strong>, naar det paabegyndte Kanalarbeide mellem Jenisei og Ob<br />
<strong>om</strong> et Par Aar bliver faerdigt, antagelig vil faae stor Betydning. Jenisei staaer<br />
gjennem Angarafloden i Förbindelse med Baikalsöen, der paa Sydostsiden har<br />
Tillöb af Sellengafloden med Udspring fra det smale Vandskille mellem denne<br />
og Amurfloden. Paa Sellengafloden föres chinesiske og andre asiatiske Varer<br />
med Dampskibe til Irkutsk. Angarafloden er for Störstedelen af sit Löb seilbar.<br />
Paa enkelte Steder tiltrsenges Uddybningsarbeider, der dog ikke antages<br />
at ville medföre store Omkostninger. Det seer saaledes ud s<strong>om</strong> <strong>om</strong> bekvem<br />
Vandvei uden store Vanskeligheder skulde kunne aabnes gjennem hele Sibirien<br />
for Export af dette rige Lands Producter, enten gjennem Karahavet eller över<br />
Petschora. Den störste Vanskelighed turde ligge i at overvinde gammel Routine,<br />
at faae löst de Baand, hvorved russiske og sibiriske Handelsmsend ere knyttede<br />
til de gamle Handelsveie.<br />
Retsvæsen. I Aaret 1864 blev i den allerstörste Deel af det europseiske<br />
Rusland indfört nyt Retsvaesen, Fredsretter og ordinaire D<strong>om</strong>stole med Jury i<br />
Kriminalsager, begge bestaaende af to Instanser med Senatet s<strong>om</strong> Cassationsret.<br />
Systemet kan nsermest betragtes s<strong>om</strong> en Copie af de franske Retsinstitutioner<br />
og nsermer sig forsaavidt det engelske, s<strong>om</strong> Fredsretternes D<strong>om</strong>me kunne appelleres<br />
til en höiere Instants af samme, imedens de efter det franske System<br />
indappelleres til de ordinaire D<strong>om</strong>stole (tribunaux darrondissement).<br />
I enkelte Gouvernementer er dog Reformen kun deelviis indfört, men er<br />
Archangels det eneste, hvor Landets gamle Retsinstitutioner fremdeles ere gjasldende.<br />
I Tilfaalde af Sagsanlasg og Retsforfölgeise optages Forhör af TJndersögelsesd<strong>om</strong>mere,<br />
s<strong>om</strong> indsende Retsaeterne til D<strong>om</strong>stolene, for mindre Sagers<br />
Vedk<strong>om</strong>mende til Kredsretterne, for vigtigere, forbundne med Tab af borgerlige<br />
Rettigheder, Forviisning til Sibirien og Strafarbeide, til Criminal- og Civilretten<br />
i Archangel. Proceduren, heelt igjennem skriftlig, er indsnöret i en Msengde<br />
Lovbestemmelser til Ledning for Bedömmelse af de fremk<strong>om</strong>ne Oplysningers<br />
Beviisgyldighed, Parterne k<strong>om</strong>me ikke i nogens<strong>om</strong>helst Berörelse med Betten,<br />
s<strong>om</strong> dömmer efter Undersögelsesd<strong>om</strong>mernes Fremstilling af Sägen uden Adgang<br />
til at give sammes större eller mindre Vaerd Indflydelse paa D<strong>om</strong>men eller til<br />
at lade optage nyt Forhör. Da Retsfunctionnairerne naesten uden Undtagelse<br />
have v«eret uden juridisk Dannelse og alle megefc daarligt aflönnede, har Institutionen<br />
ofte givet Anledning til Misbrug, og Retspleien i höi Grad vairet indviklet<br />
og långvarig.<br />
Ved keiserlig Ukas af 8:de Mai f. A. er i disse Forhold, dog med Bibehold<br />
af de gamle Institutioner, indfört endeel Forbedringer, hvoraf fölgende ere de
155<br />
vigtigste: Ved Siden af Gouvernementets Procureur, der havde at revidere og<br />
i Tilfaelde at protestere mod D<strong>om</strong>stolens Kjendelser i Kriminalsager, ere blevne<br />
ansatte sex Under-Procureurer, fordeelte i Kredsstederne, s<strong>om</strong> skulle eontrollere<br />
og lede de af Undersögelsesd<strong>om</strong>merne optagne Forhörer, og s<strong>om</strong> for vigtigere<br />
Sagers Vedk<strong>om</strong>mende ved disse skulle vaere naervaerende. Den af Undersögelsesd<strong>om</strong>meren<br />
efter endt Förhör opsatte Retsprotoeol indleveres derpaa til vedk<strong>om</strong>mende<br />
Procureur, s<strong>om</strong> i Tilfaelde kan forlange nyt Forhör optaget og nye<br />
Oplysninger indhentede, og derpaa indsender Sägen til Criminal- og Civilretten<br />
med sin Betaenkning <strong>om</strong> den Anklagedes Strafskyld. I Tilfaelde at Rettens<br />
D<strong>om</strong> gaaer imod Procureurens Betaenkning, nedlsegger han Protest og indanker<br />
Sägen til Senatet, s<strong>om</strong> dömmer i höieste Instants. I Retssager angaaende Forbrydelser,<br />
medförende Tab af borgerlige Rettigheder, Forviisning til Sibirien og<br />
Strafarbeide, fremstilles den Anklagede i Retten, hvor Sägen procedercs mundtlig<br />
af Procureuren s<strong>om</strong> Anklager, og Forsvaret föres af en af Anklagede selv eller<br />
af Rettens Praesident for ham valgt Defensor.<br />
Efter den tidligere Ordning vare Criminal- og Civilrettens D<strong>om</strong>me i Regelen<br />
endelige, i det Ret til Appel i Criminalsager blöt var tilstaaet de privilegierede<br />
Staender. Ved naevnte Ukas af 8:de Mai f. A. ere alle Samfundsklasser<br />
i denne Henseende stillede paa samme Fod.<br />
Alle naevnte Forandringer betraaffe blöt Criminalsager, der indbringes for<br />
Criminal- og Civilretten. Med Hensyn til mindre vigtige Retssager, der paadömmes<br />
af Kredsretterne, er den gamle Ordning opretholdt uforandret, men<br />
desuagtet ere disse D<strong>om</strong>stole heller ikke blevne uberörte af den nyindförte<br />
Ordning, idet den vaesentligste Forbedring ved samme turde va=re, at samtlige<br />
Retsfunctionnairers Aflönninger i betydelig Grad ere blevne forhöiede, og Styrelsen<br />
derved bleven sat i Stånd til at faae Posterne besatte med juridisk dannede<br />
og i ökon<strong>om</strong>isk Henseende uafhaängig stillede Personer.<br />
Aarsvæxt. Paa Grund af seen Vaar med tört og stormigt Veir, köld S<strong>om</strong>mer<br />
og tidlig Frost, s<strong>om</strong> paa enkelte Steder iudtraf allerede i Slutningen af<br />
Juli Maaned, maa Aaret for Archangels Gouverneinent naormest betragtes s<strong>om</strong><br />
et Uaar. Det var kun faae Steder og i ubetydelig Masngde at modent Korn<br />
af daarlig Beskajfenhed blev höstet. Det samme gjaelder Potetes, Gröntsager,<br />
Baer og forskjellige Soparter, s<strong>om</strong> fiude stor Anvendelse i Almuens Huusholdning.<br />
Udbyttet af Gouvernementets Agerbrug kan under almindelige Owstsendigheder<br />
neppe ansees at straakke til for mere end det halve Aar. Över hele<br />
Districtet, saavel i Byerne s<strong>om</strong> paa Landet, findes paa offentlig Foranstaltning<br />
Meel oplagt i Magasiner til Salg og Laan for Befolkningen i Misvaextaar, og<br />
er derfor ikke at befrygte nogen almindelig Hungersnöd, uagtet Kjöbeevnen<br />
vistnok i det Hele taget er liden og Nöden paa mange Steder stor. Höavlingen<br />
skal derimod have vseret meget god över det hele District, baade hvad<br />
Kvantitet og Kvalitet betraeffer. Höhösten havde det foregaaende Aar vaeret<br />
höist mislig, saa en stor Deel Kvaeg under Vinteren maatte nedslagtes og paa<br />
enkelte Steder skal vaere <strong>om</strong>k<strong>om</strong>men af Fodermangel.<br />
Næringsveie. Naar undtages Kolahalvöen og de store Tundrastrsekninger<br />
i den nordostlige Deel samt Kystegnene i det Indre af Hvidesöen, drives Agerbrug<br />
över hele Gouvernementet, <strong>om</strong> end i liden Udstrsekning og paa primitiv<br />
Maade, med forholdsviis godt Udbytte. Rug er den almindeligste Udsaed i de<br />
sydligere, Byg i de nordligere Egne. Af Havre saaes meget lidet, og er Dyrkning<br />
af Potetes ogsaa forholdsviis mindre. Kornavlingen ansees, s<strong>om</strong> ovenfor<br />
anfört, i Regelen blöt for Halvdelen at tilfredsstille Behovet, I den störste<br />
Deel af Gouvernementet haves godt Kvaeg, tildeels af holländsk Race, indfört<br />
under Peter den Stores Regjering. Hesteholdet er forholdsviis stort, anvendes
156<br />
meget til Skovdrift og Varetransporter under Vinteren. Antallet af Faar og<br />
andet Smaakvseg derimod ubetydeligt, ligeledea af Sviin. I övrigt er Skovdrift,<br />
Tilvirkning af Tjsere og Beg, sidste til stor Ruin for Skovene, da dertil udelukkende<br />
anvendes fuldgode Trsestammer, Piskeri, Jagt og Arbeidsfortjeneste<br />
ved Försel af Varer, og under S<strong>om</strong>meren paa Udskibningsstederne, Almuens<br />
fornemste Erhvervskilder. Industrien indskraenker sig hovedsagelig til Traelastforaedling<br />
for Udskibning til Udlandet. Höist primitive Kornmöller findes i<br />
Landsbyerne. Salt af maadelig Beskaffenhed udbringes af endeel Saltkilder paa<br />
forskjellige Steder. Med lavere Told paa udenlandsk Salt vilde denne Bedrift<br />
neppe kunne opretholdes. Metalanviisninger findes paa flere Steder, ogsaa paa<br />
den murmanske Kyst. I forrige Aarhundrede dreves Kobber- og Sölvgruber<br />
paa flere Steder, saaledes ved Ponoi paa den sydostlige Kyst af Kolahalvöen<br />
og paa Björneöen i det Indre af Hvidesöen, men ere disse Gruber forlsengst<br />
nedlagte; for Nservserende existerer ingen Bergverksdrift i Arcbangels Gouvernement.<br />
For Beboerne af Hvidesökysten, de saakaldte P<strong>om</strong>orer, der hovedsagelig<br />
beskjeftige sig med Havfiske, er Handel med norsk Finmarken af stor Betydning.<br />
S<strong>om</strong> bekjendt bestaaer denne for en stor Deel i Tuskning, hovedsagelig<br />
af Mecl og andre Kornvarer med norske Fiskeproducter, der afssettes paa Höstmarkedet<br />
i Archangel. De tidligere for Farten paa Norge benyttede Lodjer,<br />
sammensyede Fartöier, ere DU for en stor Deel <strong>om</strong>byttede med mere solide og<br />
bedre udrustede sögaaende Skibe, mestendeels Skonnerter, der efter udfört Finmarkstour<br />
i S<strong>om</strong>mermaanederne ligge oplagte den övrige Deel af Aaret. Det<br />
er en sjelden Undtagelse at noget af disse Fartöier anvendes i Udenlandsfart.<br />
Sselfangst med Baade og paa Isen drives under Vinteren i Hvidesöen. Iishavsfart<br />
paa Novaja Zemlja, s<strong>om</strong> i aeldre Tider skal have hävt stor Betydning, har<br />
i mange Aar indskrsenket sig til Udrustning af 7—8 Smaafartöier, hvis Fangsfelt<br />
neppe fjerner sig meget fra den sydvestlige Kyst af disse Oer, hvor endeel<br />
S<strong>om</strong>ojedfamilier have fast Ophold. Saavidt vides gaae de russiske Fångstfolk<br />
i dette Farvand aldrig ind i det Kariske Hav. Fångst af Saal og Hvalros,<br />
Fiskeri, Jagt paa Reen og Indsamling af Duun ere Gjenstand for denne Bedrift,<br />
hvoraf Udbyttet deelviis afssettes directe til Norge. Russernes Expeditioner til<br />
Spitsbergen ere forlsengst ophörte. Havfiske af Torsk, Sei og andre Arter<br />
drives paa Murmanskysten samtidig med Fiskerierne i norsk Finmarken, hvor<br />
dog Fiskestimerne i Regelen synes noget tidligere at stöde under Land. Et i<br />
S:t Petersburg dannet Fiskeriselskab med stor Kapital gjorde ifjor Forsög med<br />
Havfiske efter amerikansk Mönster med et i Amerika indkjöbt Fartöi. Forsöget<br />
mislykkedes dog fulstsendig, idet det paastaaes, at passende Fiskegrunde<br />
ikke skulle findes udenfor Murmanskysten. Derimod blev Hvalfanget efter norsk<br />
Mönster ifjor drevet af to Selskaber med 4 Dampskibe, indkjöbte i Norge.<br />
Det ene af disse Etablissementer har ogsaa anlagt Guanofabrik med norske Apparater,<br />
s<strong>om</strong> dog ikke k<strong>om</strong> i Virks<strong>om</strong>hed ifjor.<br />
Hvidesöen og Districtet i det Hele taget er meget riigt paa forskjellige<br />
Fiskearter. Sild, isaer en mindre Sort, förek<strong>om</strong>mer saaledes i stor Maengde i<br />
det Indre af Hvidesöen, men er Sildfisket meget lidet udviklet. Den nedlsegges<br />
i smaae, slet forarbeidede Fustager af indtil 1 Puds Vaegt, utilstraekkelig<br />
saltet, saa Productet neppe kan ansees s<strong>om</strong> holdbar Handelsvare, og afssettes<br />
hovedsagelig paa forskjellige Markedspladse i det Indre af Landet, hvorhen <strong>om</strong><br />
Vinteren ogsaa föres fersk, frossen og röget Sild i ganske betydelig Mnangde.<br />
Dette er ogsaa Tilfaeldet med flere andre Fiskearter, isser Navagaen (gadus<br />
navaga). Paa Hvidehavets Kyster fiskes ogsaa meget Lax. Det er isaer paa<br />
Vestkysten, fra Ponoi og sydover, samt i Kandalaks- og Onegabugterne at Lax-
157<br />
fångsten foregaaer. Den afsEettes hovedsagelig saltet til S:t Petersburg og<br />
Moskwa. Petschorafloden er ligeledes riig paa Lax og andre cedle Fiskearter,<br />
s<strong>om</strong> <strong>om</strong> Vinteren i fersk, frossen Tilstand föres til Archangel og det Indre<br />
af Landet.<br />
Sidste Höst blev i Förbindelse med Jubelfest i Anledning af Arcbangels<br />
300-aarige Bestaaen her afholdt en Landbrugs- og Industriudstilling, s<strong>om</strong><br />
dog nsermest afgav Beviis for Industriens lave Ståndpunkt i Distrietet. Catalogen<br />
indeholdt vistnok 2,550 Nummer, men maa dette forholdsviis store Tal<br />
tilskrives Sammenstillingsmaaden, idet Gjenstande s<strong>om</strong> synes at burde voeret<br />
opförte under et Nummer tildeels vare fordeelte paa otte og flere saadanne.<br />
Det maa dog bemaerkes, at den korte Tidsfrist for Udstillingens Förberedelse,<br />
et Par Maaneder, i mange Tilffelde lagde store Hindringer iveien for Fremsendelse<br />
af Gjenstande fra fjernere Egne.<br />
Vigtigere Nseringer, saas<strong>om</strong> Fiskerierne, vare höist ufuldstsendigt repra'senterede.<br />
Af egentlige Fiskevarer fandtes saaledes saagodt s<strong>om</strong> intet, hvorimod<br />
Prover af forskjellig Slags Trän, af Hval, Ssel, Haakjerring og Torsklever, vare<br />
udstillede, uden dog at give noget fyldigt Billede af denne Industri. Derimod<br />
fandtes adskilligt af Fiskeredskaber, saavel for Hav- s<strong>om</strong> Ferskvandsfiske, men<br />
ueppe meget der udmserkede sig ved Kvalitet og L T dstyr. Landbrugsafdelingen<br />
var ligesaa fattigt reprsesenteret. Af Kreaturer og Heste fandtes blöt et Par<br />
Exemplarer og af Landbrugsproducter höist ubetydeligt. Ogsaa i denne Afdeling<br />
vare Redskaberne fyldigst repraesenterede, men udmaerkede de sig samtidigt ved<br />
en Primitivitet, der minder <strong>om</strong> den fjerne Oldtid. Af Huusflidsarbeider, isaer<br />
vserede og syede Säger, der baade vidnede <strong>om</strong> Arbeids<strong>om</strong>hed og Dygtighed, var<br />
Udstillingen ganske righoldig. Almuen tilvirker selv en stor Deel af sino Redskaber<br />
og Beklsedningsgjenstande, men iövrigt staaer Haandverksdriften meget<br />
lavt. Af Fabrikker af större Betydning findes blöt endeel Sagbrug paa Districtets<br />
Udförselssteder, de fleste dog Iangtfra tidsmacssig indrettede, skjönt nogen<br />
Forbedring beri senest er indfört ved Anskaffelse af Sagbrugsmaskiner fra Norge.<br />
01 og forskjellige Distillata vare udstillede fra et Par mindre Bryggerier og et<br />
Brsendeviinsbraenderi i Archangel, desuden Tongverk af god Kvalitet (i Archangel<br />
findes tre Reberbaner) og endeel andre Producter, hvoraf isser kan<br />
mevnes hermetisk indkogt Bouillon fra et Anlseg i Pinega. Med Districtets<br />
rige Tilgang paa Vildt, Kjöd og Fisk af god Beskaffenhed synes hermetisk<br />
Nedlseggelse af Födemidler at maatte v;ere Gjenstand for indbringende Virks<strong>om</strong>hed.<br />
Blandt de betydeligste Udstillere vare Solovetskmunkcne, der udvikle<br />
stor Arbeidsvirks<strong>om</strong>hed, hovedsagelig for eget Behov. De drive ogsaa Passagerfart<br />
for Pilgrimme med egne Dampskibe, have Dockanlreg for Skibenes Reparation<br />
og flere andre Verksteder i forskjellige Arbeidsbrancher.<br />
Chr. Bod<strong>om</strong>.
Königsberg den 23 mars 1885.<br />
158<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De forenede Rigers Söfart på Distriktet under År 1884 stiller sig således<br />
:<br />
Det hele Antal ined Ladning ank<strong>om</strong>ne Fartöier udgjorde således 234 dr.<br />
50,965 tons, deraf 61 svenske dr. 10,342 og 173 norske dr. 40,623 tons;<br />
Antallet med Ladning afgåede Fartöier udgjorde 267 dr. 60,797 tons, deraf<br />
92 svenske dr. 18,762 og 175 norske dr. 42,035 tons.<br />
Der ank<strong>om</strong> til Pillau:
159<br />
Nsevnte 1,973 Fartöier vare lastede med:<br />
Af de indk<strong>om</strong>ne Fartöier vare under:<br />
Af ovenngevnte Fartöier vare 1,641 Fartöier i Königsberg.<br />
Der udgik fra Pillau:<br />
Nsevnte 1,919 Fartöier ere afgåede til:
160<br />
Heraf afseilede med Ballast, t<strong>om</strong> og indbragte Ladninger 237 Fartöier<br />
dr. 90,651 Reg.-Tons imod 165 Fartöier dr. 67,341 Reg.-Tons i 1883.<br />
Hovedexporten sbvfcrts fra Königsberg bestod i
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 11<br />
Fragtnoteringer.<br />
161
162
163<br />
Kornberetning.<br />
Hcrvaerende Kornbandel opviste i den förste Halvdel af Året intet glsedcligt<br />
Billede, en stor Stilhed og liden Foretagelseslyst giorde sig såvel i Vinters<strong>om</strong><br />
Forårsmånederne gjaeldende, og kan man på läng Tid ikke erindre en<br />
så total mislykket Forårsforretning s<strong>om</strong> den iår. — Efterspörgselen fra Udlandet<br />
var nsesten ganske ophört og når sådan undtagelsesvis fandt Sted, var det<br />
til betydelig billigere Priser end Noteringerne her tillod, og blev derfor Fölgen,<br />
at fä eller ingen Afslutninger k<strong>om</strong> istand. — Endelig först i Slutningen af<br />
Juli undergik Markedet en livligere Handel; den nye Höst såvel her i Provindsen<br />
s<strong>om</strong> i Sydrusland begunstigedes af det herligste torre Veir og opviste<br />
Kvantitet s<strong>om</strong> Kvalitet et udmserket Resultat.<br />
Hvede var i Vinter- og Forårsmånederne nasston ussalgelig til de almindelige<br />
Afssetningssteder England, Holland og Belgien; kun svenske og danske<br />
Havno optrådte leilighedsvis s<strong>om</strong> Kjöbere, men til moget lave Priser. Den<br />
nye Hvedehöst leverede udmserkede Kvantiteter, Vasgt å 138—140 Pund var<br />
byppig Tilfaeldet. — Hovedmodtagerne herfor vare England, Belgien, Rhinprovindsen<br />
og Sachsen, hvilke alle foretrak at kjöbe den tunge röde strengglassede<br />
Hvede. For de bunte og hvide Kvaliteter indfandt sig senere ved en<br />
ganske lav Prisnotering Efterspörgsel for Levering for senere Måneder, navnlig<br />
for Forår 1885 fra Danmark, Holland og Belgien. — Noteringerne stillede<br />
sig i Löbet af Aret fölgende: for höibunt 124 lbs ä 167—169 M., indlandsk<br />
123 lbs å 141 M., 130 lbs å 148 M., 131 lbs ä 154 M., bunt russisk 120<br />
lbs å 113 M. pr 1,000 Kil.<br />
Bug gestaltede sig liges<strong>om</strong> Hvede i Begyndeisen af Året flau indtil medio<br />
April, da der optrådte en speculativ Hausse, tilskyndet fra Berliner-Termin-Börsen<br />
formedelst det indtrådte vedvarende Regnveir paa denne Tid; ifölge heraf<br />
steg Priserne i Löbet af nogle Dage c:a 12 Mark pr 1,000 Kilogram. I S<strong>om</strong>mermånederne<br />
herskede god Efterspörgsel, men desvasrre vare Tilförslerne så<br />
ringe at kun få Afslutninger kunde k<strong>om</strong>nie istand. Den nye Rughöst var kvantitativ<br />
mindre tilfredsstillende end Hvedehösten, deriinod kvalitativ udmserket.<br />
Tilförslerne heraf bestod mest i tunge Vasgter 128—130 lbs, lavere Vsegter<br />
vare derimod knappe og betaltes der derfor i Forhold for disse höiere Priser.<br />
Afssetningen skeede hovedsagelig til Berlin, Stettin, Sverige og Norge.<br />
I Forhold til Hvedepriserne stode Rugnoteringerne unormal, for gammel<br />
russisk 124—125 lbs å 120 M., ny russisk 118 lbs a 133 M., 120 lbs å 136<br />
M., 114 lbs ä 109 M., gammel indlandsk 128—129 lbs ä 135 M., 130—131<br />
lbs ä 146 M., 119 lbs a lbs 136 M., 117 lbs ä 133 »I., ny indlandsk 120<br />
lbs a 126 M., 122 lbs a 129 M., 124 lbs å 131 M., 126 lbs å 134 M.,<br />
128 lbs å 134 M., 130 lbs å 136 M. p. 1,000 Kil.<br />
Byg. Efterspörgselen herefter var meget livlig isaer i April Måned, men<br />
da Lageret heraf senere blev oprömt, kunde samme ikke tilfredsstilles, og fik<br />
man således ikke lflenge profitere af de höiere Prisnoteringer. Den nye Höst<br />
var tilfredsstillende, Tilförslerne bestod hovedsagelig i Middelkvaliteter og Foderbyg.<br />
Noteringerne vare for stort Byg 134 M., 137 M., 142 M., 146 M.,<br />
nyt stort indlandsk 131 M., 137 M., 140 M., nyt russisk å 100 M. p. 1,000 Kil.<br />
Havre. I Lighed med sidstnaevnte Artikel var der i Begyndeisen af<br />
Året stort Begjser efter Havre, men af Mangel senere på tilstrsekkelig Vare<br />
måtte lönnende Tilbud afslåes. Havrehöstens Udfald var betydelig ringere<br />
end Forårets, Kvaliteten derimod god. Noteringerne vare for gammel russisk<br />
hvid Havre 124 M., sort 120 M. Reguleringspriserne for April å 128, 136,<br />
138 M., for Juli å 144 M. Ny russisk Kvalitet å 110 M., ny sort russisk<br />
å 104 M. p. 1,000 Kil.
164<br />
Linsæd fandt efter läng Tid igjen god Afssetning til stigende Priser i<br />
Forärsmänederne til Belgien og London samt Tydskland for fine Kvaliteter,<br />
hvorimod ordinsere til Norge og England ligeledes til lönnende Priser. Ogsä<br />
den gode nye Höst fandt glat Modtagelse fra Udlandets Side.<br />
Erter. Begjseret efter Erter var moget lidet, kun i Begyndeisen af Marta<br />
Maaned indfandt der sig lidt Kjöbelyst for hvide Kogeerter fra Berlin og Stettin.<br />
Fodererter solgtes dels til Holland, dels til Indlandet. Den nye Höst<br />
opviste tör og god Vare.<br />
Gjennemsnitspriserne har i det forlöbne År stillet sig frit <strong>om</strong>bord pr<br />
1,000 Kilo saaledes:<br />
Fölgende Tal giver et Overblik över den hervaerendc Korn<strong>handel</strong> 1884<br />
sammenlignet med 1883. Der ank<strong>om</strong> hertil:<br />
Der afsendtes:
165<br />
Beholdnhigerne ved Årets Slutning udgjorde:<br />
Sildeberetning.<br />
Importen af Sild til vört Marked belöb sig til 237,073 Töndcr iniod<br />
212,975 Tönder i 1883.<br />
Sildeforrctningen led vedvarendc i den förste Deel af Året formedelst<br />
det ugunstige Veir; den aldeles frostlöse Vinter bevirkede Landeveienes Ufremk<strong>om</strong>melighed<br />
og den derved forstyrrede K<strong>om</strong>munikation forhindrede Afsaetningen<br />
til Provindsen, og Transit til Rnsland fandt kun et middelmådigt Omfång i<br />
Marts Mäned. Forrådene navnlig af skotsk Sild lade sig ikke oprömme,<br />
<strong>om</strong>endskjönt Priscrne vaesentlig nedsattes; norsk Fedsild, hvoraf der indtraf betydelige<br />
Tilforsler, gik ligeledes tilbage i Pris og så blev der knn for Handlerne<br />
at kjaempe med Tab. Tilförslerne i de 4 förste Måneder bestode i 230<br />
Tönder Islandssild, 1,804 Tdr norsk Våraild, 24,112 Tdr norsk Fedsild,<br />
2,980 Tdr svensk Sild, 1,082 Tdr skotsk Matties og Ihlensild, tilsammen<br />
30,208 Tdr. Det i Febroar gjorte Vårsildefiske i Nserheden af Hangesund,<br />
s<strong>om</strong> opgaves til c:a 60,000 Tdr, faldt forskjcllig i Störrelse og Kvalitet; sam-
166<br />
me blev ved svag Afsaetning betalt med 20—21 M. for stor og 17—18 AI. for<br />
smä pr ufortoldet Tde. I Islandssild fandt kun en Detail<strong>handel</strong> Sted til Priser<br />
ä 20—29 M. pr ufortoldet Tde. Norsk Fedsild var vedvarende flau, navnlig<br />
de mindre Maerker, hvoraf Tilförslerne hovedsagelig bestod; selv til meget lave<br />
Priser var samme vanskelig at fä saelge; af de store Mserker i fed Kvalitet<br />
var der meget lidet Forråd; stor fed Kjöbmands blev betalt med 31—32 M.,<br />
små fed Kjöbmands ä 22—24 M., senere 20—22 M., maver Aliddel å 17 —18<br />
M., smä Middel 12—14 M., maver smä Middel ä 11—13 M., Christians<br />
8—10 M. pr ufortoldet Tde.<br />
De förste Sendelser Svensksild indtraf i Februar og kunde til billige Priser<br />
snart blive realiserede. Salgspriserne vare for KKK 20—21 M., KK 19—20<br />
AI., K 16—17 M. pr ufortoldet Tde. Hollandsksild havde slasbende Afssetning,<br />
det lykkedes dog at få Vinterforrådet oprömt, idet större Partier Vallsild<br />
bleve solgte til Berlin. Prima Vall betaltes med 39—40 M., Ihlen fra 28 til 31<br />
Alark pr ufortoldet Tde. Af Skotsksild var Lageret i Begyndeisen af Året<br />
kun forsynet med Matties og Mixed Sild, s<strong>om</strong> fandt ligeledes svag Afssetning;<br />
efterhvert s<strong>om</strong> Aret skred frem, trsengte Indehaverne på Salg, da Forrådenc<br />
her s<strong>om</strong> i Danzig og Stettin ikke formindskedes, og blev Fölgen den, at<br />
en betydelig Prisnedgang fandt Sted. Crownbrandet Alatties gik fra 29—30<br />
AI. ned til 23—24 AI., Crownbrandet Mixed fra 30—31 AI. til 25—26 AI.<br />
pr ufortoldet Tde.<br />
I S<strong>om</strong>mermånederne skeede hovedsagelig kun Detail<strong>handel</strong> her i Byen og<br />
Provindsen; Begjseret til Kusland var påfaldende svagt; det betydelige Lager<br />
kunde derfor reduceres lidet og var Konjunkturen, da der indtraf videre nye<br />
Tilförsler, fremdeles en tilbagegående. I Juli bevirkede den stserke Värme en<br />
dårlig Indflydelse paa Sildeforretningen, Kjöberne resikerede ikke at Våren<br />
blev sendt den länge Strsekning til Rusland.<br />
Under Alåuederne Alai, Juni, Juli, August blev Alarkedet tilfört 285<br />
Tdr Islandssild, 1,556 Tdr norsk Vårsild, 11,031 Tdr norsk Fedsild, 1,737<br />
Tdr svensk Sild, 258 Tdr frisk Matties, 441 Tdr frisk Shetlandsk og skotsk<br />
Fullsild, 13,757 Tdr frisk Shetlandsk og skotsk Mattiessild, tilsammen 29,065<br />
Tdr. Begjaeret efter norsk Vårsild var i naevnte Måneder påfaldende ringe,<br />
og gik Priserne ned for stor og middel Vare til 14—17 M. og for små til<br />
12—13 Al. pr Tde transito.<br />
Islandssild erholdt i Detail 24—27 AI. pr Tde transito. Norsk Fedsild<br />
var kun i de större Maerker efterspurgt, derimod var små Sorter uforandret<br />
flau. Prisen for stor Kjöbmands dalede ned til 22—26 M., små fed 21—<br />
24 M., Middel 17—20 M., maver stor Kjöbmands 18—22 M., maver små<br />
Kjöbmands 17—20 M., maver Middel 13—16 AI., Småmiddel var n<strong>om</strong>inel å<br />
8—10 AI., Christians ä 7—8 AI., Brislinge ä 7—8 Al. pr ufortoldet Tde.<br />
Svensksild fandt ligeledes kun i större Alaerker Afsastning, små var nsesfen<br />
så godt s<strong>om</strong> ubeagtet; KKK betaltes med 15—18 M., KK 13—14 M., K<br />
10—12 M. pr ufortoldet Tde. Fångsten af Skotsksild ved Shetlandsöerne<br />
begyndte meget tidlig i Juni, ved Östkysten i Juli Aiåned; der blev tidligere<br />
ualmindelig store Masser Forfangst opfisket, hvilke bleve henkastede til de kontinentale<br />
Markeder. Konsumet holdt sig ligeover for denne Vare meget<br />
reserveret; Priserne stillede sig for denne tidligere Sild meget lavt, nemlig<br />
15—20 AI. pr Tde transito; småfaldende og ringere Kvaliteter endnu billigere.<br />
Små Partier Full betingede 28—32 AI., Crownbranded Matties fra forrige<br />
År blev udbudt fra hervajrende Lager til 17 —19 AI. pr ufortoldet Tde.<br />
Af engelsk Mattiessild kunde de mindre Tilförsler slank blifve oprömmede; virkelig<br />
fin Vare var i dette År meget sjelden. Priserne stillede sig ä 40—
167<br />
60 M., extrafin 70—80 M. pr ufortoldet Tde. Tilförslerne i de 4 sidste<br />
Måneder bestod af 250 Tdr norsk Vårsild, 10,480 Tdr norsk Fedsild, 2,230<br />
Tdr Holländsk Sild, 46,450 Tdr ustemplet Skotsksild, 117,390 Tdr stemplet<br />
Skotsksild, 1,000 Tdr Tydsksild, tilsammen 177,800 Tdr.<br />
Norsk Vårsild blev i disse Måneder lidet begjseret uagtet de små Tilförsler<br />
og lidet Lager; stor Vårsild blev betalt med 14—16 M., små Vårsild<br />
å 10—13 M., Islandssild betaltes i Detail å 20—23 M. pr Tde. På<br />
Grund af det norske Fedsildefiskes dårlige Udfald vare Tilförslerne ringe;<br />
Kvaliteterne vare beller ikke tilfredsstillende, Våren faldt gjennemsnitlig små<br />
og lidet fed; stor Kjöbmands og Middels var meget knap og i Lighed med<br />
det foregående År vare Tilförslerne hovedsagelig Småmiddel og Christianssild.<br />
For stor Kjöbmands betaltes 37—33 M., Stormiddel 34—30 M., Småmiddel<br />
og Christians 11—8 M. pr ufortoldet Tde. Forrådene af 1883 Fedsild<br />
i Mserker KKK og KK bleve oprömte i sidstnaevnte Måneder til billige<br />
Priser, nemlig a 18—20 M. for KKK og 14—16 for KK; derimod förblev<br />
af gammel Småsild og Christians endnu en Best, hvis Rönining gik meget<br />
langs<strong>om</strong>t for sig til Priser å 6—9 M. pr ufortoldet Tde. Ligeledes kunde<br />
det tiloversblevne Lager fra Foråret af Svensksild delvis realiseres; Afsaetningen<br />
gik meget slsebende for sig uagtet Priserne nedsattes videre til 13—14<br />
M for KKK, 10—12 M. for KK og 8—9 M. for K pr ufortoldet Tde.<br />
Det holländske Fiskeri havde ogsaa iår et udmferket Resultat, det opfiskede<br />
Qvantum angives til 260,000 Tdr. Vallsild fandt Afseetning til Priser<br />
å 28—31 M., Matties og Ihlen var mindre begjseret, og bleve förste betalte med<br />
15—17 M., sidste ä 17—19 M. pr Tde. Den skotske Sildefangst var denne<br />
Saison så stor s<strong>om</strong> aldrig tilforn; samme anslåes til c:a 980,000 Crans, det<br />
er mindst 120,000—150,000 Tönder mere end forrige År. Den förste stemplede<br />
Sild indtraf i August og blev i Begyndeisen betalt med 39 M. for Crownfullbranded,<br />
25 M. for Crownbranded Ihlen, 20—22 M. for Crownbranded<br />
Matties; Crownfullbranded udsattes mindre for Pristilbagegangen, fordi Fångsten<br />
heraf var mindre end de övrige Sorter. Prisen gik fra 39 M. kun tilbage a<br />
37—38 M; Crownbranded Ihlen veg efterhånden til 24—22 M. pr ufortoldet<br />
Tde. Enkelte skotske Saltere lode ikke deres Sild stemple, men havde<br />
deres eget Beskyttelsesmserke, »trade-mark», og disse trade-marks leverede gjennemsnitlig<br />
den bedste Vare, hvorfor der også opnåedes en långt höiere Pris<br />
end for den stemplede.<br />
Ustemplet Full, hvis Tilförsler forholdsvis var små, bleve solgfce å 24—<br />
33 M., Matties a 18—15 M., 10—14 M. pr ufortoldet Tde. Sildebeholdningerne<br />
ved Arets Slutniug udgjorde: 6,960 Tdr. norsk Fedsild og svensk Sild,<br />
70,128 Tdr skotsk og holländsk Sild, tilsammen 77,088 Tdr imod 64,753<br />
Tdr i Året 1883.<br />
Carl L. Meyer.
Innehåll: Archangel (sid. 131), Bangkok (sid. 68), Breslau (sid. 65), Helsingfors (sid.<br />
70), Königsberg (sid. 158), Manila (sid. 66), Montevideo (sid. 129), Pireus (sid. 67), Pointeà-Pitre<br />
(sid. 67), Quebec (sid. 119), Rangoon (sid. 65), R<strong>om</strong> (sid. 68), S:t Th<strong>om</strong>as (sid. 68),<br />
Vera Cruz (sid. 130), Wilhelmstad (sid. 130), Yokohama (sid. 67).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 4.<br />
Riga den 26 Mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Härmedelst har jag äran afgifva den i § 32 af konsulsstadgan <strong>om</strong>förmalda<br />
berättelse.<br />
Antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong>, enligt ink<strong>om</strong>na<br />
uppgifter, år 1884 besökt hamnar in<strong>om</strong> distriktet, har varit följande:<br />
a. Segelfartyg.<br />
b. Ångfartyg.<br />
I. Svenska fartyg.<br />
Sammanlagda antalet af svenska fartyg, s<strong>om</strong> under år 1884 lossat eller<br />
intagit laddning uti distriktets hamnar, utgör alltså:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 12
a. Segelfartyg<br />
b. Ångfartyg.<br />
170<br />
II. Norska fartyg.<br />
Sammanlagda antalet af norska fartyg, s<strong>om</strong> under år 18 84 lossat eller intagit<br />
laddning i någon af distriktets hamnar, utgör således:
171<br />
Under det att svenska fartyg, s<strong>om</strong> besökt distriktets hamnar under år<br />
1884, i jemförelse med nästföregående år 1883, minskats till antalet med 24<br />
ooli till drägtigheten med 844 tons, utvisar den norska skeppsfarten en tillökning<br />
i antalet fartyg af 24 <strong>och</strong> i drägtighet af 7,888 tons.<br />
Den utaf svenska fartyg på distriktet år 1884 intjenta bruttofrakt har<br />
enligt meddelade uppgifter utgjort:<br />
för segelfartyg<br />
för ångfartyg<br />
utvisande sistnämnda belopp en minskning i fraktförtjenst af 136,130 kronor.<br />
TYaktförtjensten för norska fartyg har åter uppgifvits till 1,864,740 kronor<br />
mot 1,990,580 kronor år 1883.<br />
De utaf de Förenade rikenas fartyg in<strong>om</strong> distriktet för konsulskassans<br />
räkning erlagda konsulatafgifter uppgingo år 1884 för:<br />
Af dessa afgifter hade vicekonsulerna att räkna sig till godo rubel 1,487.22,<br />
hvadan rubel 5,026.6 2 ingingo till konsulskassan. Nästföregående år 1883<br />
uppgick nämnda kassas ink<strong>om</strong>st af konsulatafgifter till rubel 4,835.29.<br />
Rörande <strong>sjöfart</strong>en i dess helhet <strong>och</strong> den del de Förenade rikenas fartyg i<br />
densamma tagit har blifvit mig meddeladt, att till de hamar in<strong>om</strong> distriktet,<br />
livarest svenske <strong>och</strong> norske konsulartjenstemän siro anstälde, under år 1884<br />
från utrikes orter ank<strong>om</strong>mit 3,641 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 1,286,829 tons under<br />
nedannämnda flaggor, nemligen:
172<br />
Nästföregående år 1884 ank<strong>om</strong>mo till distriktets hamnar 4,053 fartyg <strong>om</strong><br />
1,460,809 tons; utvisande alltså år 1884, jemfördt med år 1883, en minskning<br />
i antalet ank<strong>om</strong>na fartyg af 412 <strong>och</strong> i drägtighet af 173,980 tons.<br />
Svenska fartyg deltogo sålunda i fraktfarten på detta distrikt hvad angår<br />
antalet med 12.03 % <strong>och</strong> i afseende å drägtigheten med 8,08 % af samtliga<br />
hit anlända fartygs antal <strong>och</strong> drägtighet, hvaremot de norska fartygens antal<br />
utgjorde 11.26 % <strong>och</strong> deras drägtighet 7.99 % af samtliga till distriktet ank<strong>om</strong>na<br />
fartygs antal <strong>och</strong> drägtighet.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>mo till distriktet med last:<br />
Dessut<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo år 1884 från Sverige med last 9 norska fartyg <strong>om</strong><br />
1,496 tons, 5 tyska fartyg <strong>om</strong> 671 tons <strong>och</strong> 3 ryska fartyg <strong>om</strong> 334 tons.<br />
Till Sverige utklarerades sistnämnda är med last:<br />
Deraf k<strong>om</strong>mo på hufvudstationen:<br />
Dessut<strong>om</strong> afgingo år 1884 frän distriktet med last till Sverige 12 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 2,236 tons, hvaraf från hufvudstationen 7 fartyg <strong>om</strong> 1,143 tons;<br />
hvarjemte från hufvudstationen med last till Sverige utklarerats 2 ryska fartyg<br />
<strong>om</strong> 422 tons, 3 danska fartyg <strong>om</strong> 432 tons <strong>och</strong> 4 tyska fartyg <strong>om</strong> 636 tons.<br />
Till Sverige utklarerades i barlast:<br />
Under år 1884 har regelbunden ångfartygsfrtrbindelse mellan Riga <strong>och</strong><br />
Stockholm underhållits af svenska ångfartyget Linné <strong>om</strong> 180.86 tons drägtighet,<br />
hvilket fartyg gjort 22 resor fram <strong>och</strong> tillbaka.
173<br />
Hela antalet med last från så väl Sverige s<strong>om</strong> andra länder år 1884 ank<strong>om</strong>na<br />
svenska fartyg utgjorde 124 <strong>om</strong> 26,590 tons drägtighet mot 133 fartyg<br />
<strong>om</strong> 25,987 tons är 1883. Antalet med last afgångna fartyg åter uppgick förstnämnda<br />
år till 423 <strong>om</strong> 100,426 tons drägtighet mot 441 fartyg <strong>om</strong> 100,945<br />
tons år 1883.<br />
Af de till distriktet med last ank<strong>om</strong>na svenska fartyg hafva hitförts följande<br />
varor, nemligen:<br />
Från hamnar i Lifland <strong>och</strong> Kurland hafva åter med svenska fartyg utförts:<br />
Från nedannämnda främmande länder ank<strong>om</strong>mo svenska fartyg år 1884<br />
med last, nemligen från:<br />
Med last åter utgingo svenska fartyg till följande främmande länder, nemligen<br />
till:
174<br />
Införseln till distriktet af svensk <strong>och</strong> norsk sill, hvilken från 119,223<br />
tunnor år 1882 nedgått år 1883 till 87,906 tunnor, har sistlidne år varit i<br />
stigande <strong>och</strong> uppgick till 123,981 tunnor.<br />
Till hufvudstationen infördes:<br />
Till vicekonsulsstationen Libau infördes:<br />
Till Pernau infördes uteslutande från Norge:<br />
Till Windau ank<strong>om</strong> äfven en last sill <strong>om</strong> 100 tunnor, hvaremot till Arensburg<br />
någon införsel af svensk eller norsk sill under år 1884 icke egt rum.<br />
Nedanstånnde tabell utvisar från hvilka platser den till Kiga ank<strong>om</strong>na sill<br />
blifvit införd <strong>och</strong> det resultat densamma efter vrakningen gifvit:
175<br />
Införseln af skotsk sill till distriktet uppgick till 121,712 tunnor mot<br />
91,332 tunnor år 1883 <strong>och</strong> 50,682 tunnor år 1882. Största delen eller<br />
97,967 tunnor infördes till Libau. Införseln af fransk sill, s<strong>om</strong> år 1883 utgjorde<br />
4,185 tnnnor, har ytterligare minskats <strong>och</strong> uppgick år 1884 till 2,632<br />
tunnor.<br />
Följande pris, deruti inbegripna tull <strong>och</strong> öfriga <strong>om</strong>kostnader, noterades a<br />
nedannämnda slags sill:<br />
Afsättningen har oaktadt de låga prisen gått trögt, så att behållningarna<br />
äro större än på länge varit förhållandet. Dessa behållningar uppgåfvos vid<br />
slutet af år 1884 vara i Riga <strong>om</strong>kring 30,000 tunnor mot 24,000 tunnor år<br />
1883 <strong>och</strong> i Libau <strong>om</strong>kring 10,000 tunnor. Sedan tullafgiften å saltad sill<br />
numera blifvit ytterligare höjd till 22 kop. i guld pro pud, torde införsel af<br />
småsill k<strong>om</strong>ma att sås<strong>om</strong> mindre lönande upphöra.<br />
Af andra varuslag, hvilka utgöra föremål för export från de Förenade<br />
rikena till detta distrikt, må <strong>om</strong>förmälas nedannämnda, af hvilka år 1884,<br />
jemfördt med föregående tvenne år, till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mit följande<br />
kvantiteter, nemligen:<br />
Sistberörda tvenne varuslag infördes uteslutande från Norge. Förut<strong>om</strong><br />
öfriga ofvannämnda varuslag infördes äfven från Sverige några laddningar kalk<br />
<strong>och</strong> från Norge en laddning is till Libau.
176<br />
Från Riga <strong>och</strong> Libau utfördes till begge de Förenade rikena gemensamt<br />
hufvudsakligen:<br />
Värdet af de år 1884 till distriktets hamnar införda eller derifrån utförda<br />
varor beräknades till följande belopp:<br />
De i konsulatets föregående års<strong>berättelser</strong> <strong>om</strong>förmälda, till <strong>sjöfart</strong>ens beqvämlighet<br />
under arbete varande byggnader, nemligen dels ett fyrtorn af jern<br />
vid D<strong>om</strong>esnäs oeh dels ett nytt fyrtorn vid byn Pisen, det 8. k. Michaelstornet,<br />
hafva under år 1884 blifvit i fullfärdigt skick till sin bestämmelse<br />
upplåtna.<br />
Sedan in<strong>om</strong> Riga börsk<strong>om</strong>ité redan år 1862 fråga blifvit väckt att i staden<br />
upprätta ett s. k. sjömanshus, afsedt att icke allenast erbjuda ett visst antal<br />
ålderstigne ryske sjöfarande ett hem på ålderd<strong>om</strong>ens dagar, utan äfven att<br />
åt tillfälligtvis sysslolöse sjömän bereda bostad, kost <strong>och</strong> förströelser till billigt<br />
pris, samt efter det vid åtskilliga nationela minnesfester medel till ett sammanlagdt<br />
belopp af 130,000 rubel blifvit af stadens köpmanskap för ändamålet<br />
beviljade, har nämnde byggnad, till hvilken grunden lades 1882 på hösten,<br />
under sistlidne år blifvit upplåten till allmänt begagnande. Byggnaden innehåller,<br />
förut<strong>om</strong> provisoriska lokaler för navigationsskola <strong>och</strong> förhyrning af sjö-
177<br />
folk, tolf rum för ålderstigne sjömän <strong>och</strong> fyrtio hytter till bostad för kortare<br />
tid. För bostad, deruti inberäknadt kost <strong>och</strong> uppassning, beräknas tills vidare<br />
4 rubel för vecka eller 60 kopek för hel <strong>och</strong> 30 kopek för half dag.<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatets försorg hafva under år 1884 medelst sjömansinvisningar<br />
hemsändts hyresbelopp för 4 svenska sjömän till ett sammanlagdt belopp al<br />
585 kronor <strong>och</strong> för 7 norska sjömän till belopp af 759 kronor 48 öre.<br />
Vid konsulatet verkstäldes under år 1884 på- <strong>och</strong> a/mönstringar af sjömän<br />
till följande antal:<br />
Under år 1884 hafva till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mit 3,920 till svenska <strong>och</strong><br />
norska sjöfarande adresserade bref, oberäknadt till fartygsbefälhafvare aflåtna<br />
telegram.<br />
C. Aug. Titz.<br />
Valparaiso (Chile <strong>och</strong> Bolivia) den 16 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 17 <strong>om</strong> 10,566<br />
tons <strong>och</strong> med last afgångna fartyg 18 <strong>om</strong> 11,541 tons.<br />
P. Gudde.
Washington den 31 Mars 1885.<br />
178<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Sammanlagda antalet af med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 290 <strong>om</strong><br />
151,964 tons <strong>och</strong> 1,755 läster, deraf 30 svenska <strong>om</strong> 15,568 tons <strong>och</strong> 260<br />
norska <strong>om</strong> 136,496 tons <strong>och</strong> 1,755 läster; hela antalet med last afgångna<br />
fartyg utgjorde 894 <strong>om</strong> 487,316 tons <strong>och</strong> 2,252 läster, deraf 110 svenska <strong>om</strong><br />
58,993 tons <strong>och</strong> 784 norska <strong>om</strong> 428,323 tons <strong>och</strong> 2,252 läster.<br />
Under loppet af år 1883 hade i Förenade Staterna fallissementer till<br />
betydligt antal egt rum, <strong>och</strong> den oro <strong>och</strong> osäkerhet, s<strong>om</strong> deraf alstrats, erhöll<br />
redan på det nya årets första dag ytterligare näring, då »New York <strong>och</strong> New<br />
England»-jernvägsbolaget stäldes under utredning. Omedelbart derefter råkade<br />
andra bolag i bryderi, <strong>och</strong> under årets trenne första månader egde många konkurser<br />
rum, krediten stördes af allehanda rykten <strong>och</strong> ett allmänt prisfall inträffade.<br />
Den 6 maj instälde Marine Nationalbanken i New-York sina betalningar,<br />
hvilket exempel snart följdes af firman Grant & Ward med ett deficit<br />
af öfver 17 mill. dollars. Den 13 upptäcktes hos direktören för »the<br />
Secand Nationalbank of New-York» en brist på öfver tre mill. doll. Sin<br />
höjdpunkt nådde krisen den 13 maj, då »the Metropolitan bank», instälde betalningarna,<br />
<strong>och</strong> fortgick ända till fram emot juni, hvarunder det ena husets fall<br />
drog det andra med sig. Till den 1 november 1884 har Bålunda under<br />
årets lopp öfver etthundra banker oeh bankirhus nödgats inställa sina betalningar,<br />
bland dessa emellertid endast elfva »National banks». Om ock ställningen<br />
förbättrade sig senare, har året i det hela icke varit gynsamt, <strong>och</strong> alla<br />
underrättelser sammanstämma deruti, att samtliga industrigrenar mer eller mindre
179<br />
lidit, jernvägarne saknat trafik, <strong>sjöfart</strong>en varit tryckt <strong>och</strong> fabriker till stort<br />
antal nödgats upphöra med eller minska sin verksamhet, hvarigen<strong>om</strong> alstrats<br />
arbetslöshet. Året slöt med låga priser.<br />
En fråga s<strong>om</strong> allt mer tränger sig fram är den, huru landet skall kunna<br />
befrias från den öfverproduktion, s<strong>om</strong> här ögonskenligen är rådande. De i<br />
Förenade Staterna nu befintliga jern-, b<strong>om</strong>ulls- <strong>och</strong> yllefabriker sägas kunna,<br />
<strong>om</strong> i full verksamhet sex månader, fylla hela landets behof för ett år. Frågan<br />
<strong>om</strong> att finna nya marknader för amerikanska tillverkningar <strong>och</strong> att åstadk<strong>om</strong>ma<br />
en utveckling af den utländska <strong>handel</strong>n har sålunda gjorts till föremål för en<br />
utförlig behandling i »the Seeretary of the Treasury's» årsberättelse.<br />
Följande tabell lemnar en öfversigt af ställningen den 1 januari 1885,<br />
jemförd med den 1 januari 1884:<br />
Enligt den officiella statistiken för finansåret 1 juli 1883—1 juli 1884<br />
uppgick värdet af utförseln af inhemska varor till doll. 724,964,852 mot doll.<br />
804,223,632 under föregående finansår, hvilket utgör en minskning i utförseln<br />
af doll. 79,258,780. — Införseln nedgick äfvenledes med doll. 55,483,221, i<br />
det densamma utgjorde doll. 667,697,693 mot doll. 723,180,914. — Totalvärdet<br />
af utförseln af varor både af inhemsk <strong>och</strong> utländsk tillverkning öfversköt<br />
totalvärdet af importen med doll. 72,815,916; öfverskottet under föregående<br />
finansår uppgick till doll. 100,658,488. — Exporten af guld <strong>och</strong> silfver<br />
(utländskt inbegripet) från Förende Staterna utgjorde doll. 67,133,383 mot<br />
31,820,333 under föregående finansår <strong>och</strong> öfversteg importen deraf med doll.<br />
29,707,121 mot doll. 3,330,942 under nästföregående finansår.<br />
En jemförelse af utförseln af de förnämsta exportartiklarne med nästföregående<br />
finansårets export deraf visar följande tal:
180<br />
Spanmål. Under de senaste 24 åren har utförseln stigit ofantligt, eller<br />
från att vara år 1860 24 mil. doll. till öfver 288 mill. doll. år 1880, men<br />
under nu ifrågavarande år nedgick densamma <strong>och</strong> utfördes:<br />
Jemförd med föregående årets export minskades utförseln af hvete med<br />
44 mill. doll., af hvetemjöl med 3 mill. doll. <strong>och</strong> för majs <strong>och</strong> majsmjöl visar<br />
en jemförelse äfven minskade siffror. Medelpriset på hvete för hela landet<br />
beräknades i december till 75 cents pr bushel emot 91 cents sistlidet ar.<br />
Att decemberprisen fallit under en doll. pr bushel har under de senaste 18<br />
åren inträffat endast fem gånger, nemligen 1874, 1878, 1880, 1882 samt<br />
1883. I Nebraska har priset nedgått ända till 42 cents mot 70 cents under<br />
förlidet år, <strong>och</strong> landtbrukarne i Vestern hafva ock klagat öfver hårda tider<br />
<strong>och</strong> nödgats inskränka sina uppköp till det allra nödvändigaste. Skörden af<br />
hvete anslås till 512,763,900 bushels, <strong>och</strong> den med detta sädesslag besådda<br />
arealen uppgår till 39'/, mill. acres. — Möjligheten att åstadk<strong>om</strong>ma en kortare<br />
<strong>och</strong> billigare transport från de stora spanmålsproducerande distrikten vid stillahafskusten<br />
till de europeiska marknaderna är en fråga s<strong>om</strong> mycket <strong>om</strong>debatterats<br />
<strong>och</strong> följts med lifligt intresse. Åtskilliga förslag i detta afseende hafva<br />
framstälts, sås<strong>om</strong> anläggandet af en kanal gen<strong>om</strong> Nicaragua, liks<strong>om</strong> ock byggandet<br />
af en jernväg, på hvilken fartyg skulle föras öfver näset vid Tetuantepec,<br />
men hafva ännu icke bragts till utförande. Det har äfven varit fråga att<br />
leda spanmålsexporten öfver kontinenten till New-Orleans för att derifrån öfverföras<br />
till Europa, men de låga frakterna för fartyg från San Francisco till<br />
Europa hafva hittills <strong>om</strong>intetgjort all konkurrens från jernbanornas sida.<br />
Enligt gjorda beräkningar stälde sig frakterna i medeltal på följande sätt<br />
pr bushel hvete:<br />
B<strong>om</strong>ullsskörden uppskattas enligt de färskaste uppgifter till 5,646,441<br />
balar mot 5,700,000 år 1883. Qvaliteten visade sig mot slutet af året blifva<br />
bättre än man i oktober haft anledning befara. New-Orleans fortfar att<br />
vara den förnämsta utförselshamn för denna artikel; under året till 30 juni 1884<br />
utskeppades inalles 1,862,572,530 pounds, hvaraf från New-Orleans i rundt<br />
tal 703 mill., från New-York 278 mill., från Galveston 190 mill., från Savannah<br />
168 mill., från Charleston 125 mill., från Norfolk <strong>och</strong> Portsmouth<br />
116 mill., från Baltimore 85 mill. pounds o. s. v.
181<br />
Hela utförseln af trävaror, deri inbegripet förarbetade, uppgick, sås<strong>om</strong><br />
ofvan anförts, under finansåret till doll. 24,275,128. — Utförseln bestod hufvudsakligast<br />
af:<br />
Följande tabell visar huru utförseln efter länder fördelar sig:
182<br />
På grund af den stora produktionen af trävaror, s<strong>om</strong> fortgår oaktadt en<br />
minskad efterfrågan, har marknaden lidit af öfverstockning. I Mobile, hvars<br />
betydelse sås<strong>om</strong> utförselshamn är i stadig stigning, var priset på hugget pitchpine<br />
i januari 11 å 12 cents, men nedgick i maj till 8 å 878- Sågadt<br />
timber 10 ä 11 c. Den 14 mars 1885 noterades på samma ort »deals»<br />
doll. 8 å 11 pr tusen fot, plankor doll. 10 å 12 pr tusen fot; hugget 8 å 9<br />
c. pr kub.-f. <strong>om</strong> 100 fot, klass »B. 1. good»; sågadt 10 i 11 c. pr kub.-f.<br />
<strong>om</strong> 40 fot.<br />
Lefvande djur. Utförseln af nötkreatur ökades från 104,444 till 190,518 st.<br />
<strong>och</strong> värdet steg från 8,341,431 till doll. 17,855,495. Af hela antalet gingo<br />
16,257 till England <strong>och</strong> Skotland.<br />
Petroleum. Priset i Baltimore på raffinerad petroleum var <strong>om</strong>kring den<br />
15 januari 1884 9/4 å 9/,, <strong>om</strong>kring den 15 december 1884 7V, å 7"/,,<br />
mot resp. 7'/4 å 7% samt 9 å 9/8 år 1883.<br />
Samtidigt med att accisafgift lades på petroleum blef gen<strong>om</strong> lag af 1867
183<br />
förbjudet att till försäljning tillhandahålla nafta blandad med lysolja, afvens<strong>om</strong>.<br />
att sälja olja antändbar under 110 grader Fahrenheit, men osäkert är <strong>om</strong> icke<br />
detta stadgande bör anses npphäfdt gen<strong>om</strong> accisens borttagande. Fråga har nu<br />
blifvit väckt att nedsätta en k<strong>om</strong>ité, bestående af medlemmar af hälsovårdsnämnden,<br />
vetenskapsmän samt tillverkare af petroleum, för att öfverväga <strong>om</strong> lämpliga<br />
åtgärder till förek<strong>om</strong>mande af faran af explosioner med lysoljor, samt sålunda<br />
bestämma sättet för verkställande af prof <strong>och</strong> hvilka instrument borde dervid<br />
begagnas, afvens<strong>om</strong> fastställa en normal temperatur. Till denna k<strong>om</strong>ité skulle<br />
främmande länder inbjudas att sända delegerade.<br />
Fläsk. Utförseln af fläskprodukter har under detta liks<strong>om</strong> under de<br />
tvenne föregående åren lidit afbräck i följd af införselförbuden i Tyskland <strong>och</strong><br />
Frankrike. Exporten, s<strong>om</strong> under året uppgick till ett värde af doll. 69,753,513<br />
(mot 70 mill. 1883 <strong>och</strong> 104 mill. 1881), utgör emellertid endast 21 % af<br />
hela produktionen i Förenta Staterna.<br />
Af rökt fläsk (bacon <strong>och</strong> hams) utfördes 389,499,368 lbs, eller för <strong>om</strong>kring<br />
39 mill. doll., mot 340 mill. lbs, motsvarande 38 mill. doll., 1883.<br />
Utförseln af saltadt fläsk (pork, salted or cured) minskades från 62 mill. lbs<br />
till 60 mill. lbs. Af ister steg utförseln till 265 mill. lbs från 224 mill.<br />
Priserna i New-York voro den 30 december:<br />
Värdet af exporten till de Förenade rikena, deri inbegripet till Amerika<br />
införda <strong>och</strong> derifrån återutförda varor, uppgick enligt den officiella statistiken<br />
till ett värde af doll. 2,443,183.<br />
De förnämsta artiklarne voro:
184<br />
Införseln, s<strong>om</strong> i värde uppgår till 667 niill. doll., egde rum:<br />
De artiklar s<strong>om</strong> med största belopp ingå i importen äro följande:<br />
Socker, 98 mill. doll. (förut<strong>om</strong> 7 mill. doll. från Havai, tullfritt på grund af<br />
Socker. Enligt uppgift i »Shipping <strong>och</strong> Conimercial List» infördes till<br />
amerikanska atlantiska hamnar under året 1884 1,133,964 tons <strong>om</strong> 2,240<br />
pounds, hvaraf 63,643 exporterades till Canada <strong>och</strong> 88,917 tons återstodo vid<br />
årets slut. Förbrukningen af utländskt råsocker utgjorde alltså 981,404 tons<br />
<strong>och</strong> produktionen i de södra staterna utgjorde 135,443 tons, hvilket ger en<br />
totalförbrukning af 1,116,847 tons eller 65,882 tons mer än året förut.<br />
Rörsockret har under året lidit mycket af konkurrensen med hvitbetsocker.<br />
hvaraf 63,000 tons mottogos från Europa, <strong>och</strong> marknadspriset på råsocker har
185<br />
vid flera tillfällen nedtryckts till under kostnaderna för produktionen. I New-<br />
York var priset för fair to good refining 6 S /16 a 6 5 /18 c. pr Ib. <strong>och</strong> nedgick<br />
i augusti ända till 4 /a a 5 c, <strong>och</strong> har sedermera ej stigit högre än i november<br />
till 5 å 5 1 /» c., lemnande sås<strong>om</strong> medelpris för hela året det lägsta s<strong>om</strong> varit<br />
sedan 1854. Den 3 januari 1885 noterades 4 3 /4 å 4 7 /8 c. Då från detta<br />
pris göres afdrag för tull, frakt <strong>och</strong> andra utgifter, återstår sås<strong>om</strong> vinst endast<br />
1 cent pr pound, men för plantageegarne på Cuba afgår derifrån ytterligare<br />
utförselstullen <strong>och</strong> transportkostnader. De senaste underrättelserna angifva en<br />
rikligare skörd för 1885, men huru mycket deraf kan k<strong>om</strong>ma i marknaden<br />
måste blifva beroende af huru densamma ställer sig, ty med nuvarande pris är<br />
lockelsen ej synnerligen stor att skörda <strong>och</strong> föra varan till marknaden.<br />
Värdet af hela införseln från Sverige <strong>och</strong> Norge uppgick under finansåret<br />
1884 till doll. 3,049,838.<br />
Förut<strong>om</strong> af jern <strong>och</strong> stål bestod införseln af bland annat följande artiklar:<br />
Följande tabell utvisar hela införseln af jern <strong>och</strong> stål jemförd med importen<br />
från Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 13
186<br />
Af importen af jernmalm k<strong>om</strong> största delen eller 374,943 tons från<br />
Spanien mot 343,337 tons dr 1883. Gen<strong>om</strong> tariffen af den 3 mars 1883.<br />
s<strong>om</strong> trädde i kraft den 1 juli samma år, hade tullen förändrats från 20 %<br />
ad valorem till 75 cents pr ton.<br />
Enligt uppgift hemtad från »the Iron and Steel associations» publikation,<br />
uppgick produktionen af tackjern under 1884 till:<br />
Nedgången var 20 % för träkolsjern, 16 % för antracit, men endast 5<br />
% för bituminöst.<br />
Året har icke varit fördelaktigt för den amerikanska jernindustrien <strong>och</strong><br />
en allmän nedsättning i arbetslönerna bar egt rum <strong>och</strong> fabriker stängts. TJtsigterna<br />
vid det nya årets ingång voro icke heller ljusa. Svårigheten för jordbrukarno<br />
i vestern att få afsättning för sina produkter minskar efterfrågan pä<br />
jern <strong>och</strong> stål från detta håll.<br />
I början af 1884 såldes N:o 1 antracite i Filadelfia till doll. 20.50 <strong>och</strong><br />
godt »mill iron» 18.50; i januari 1885 voro prisen resp. 18 <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 16;<br />
prima stångjern i januari 2 c. pr pound, i slutet på året 1 8/10 c.; spik har<br />
fallit från 2.60 pr kg till 2.10. 1883 voro dessa pris resp. 3.40 i januari<br />
<strong>och</strong> 2.7 5 i december.<br />
Följande tabell angifver årliga medelpriset i Filadelfia på N:o 1 antracite<br />
pigiron.<br />
Enligt uppgift från samma håll utgjorde hela produktionen af Bessemerstål år<br />
1884 1,538,355 tons <strong>om</strong> 2,000 pounds eller endast 116,272 tons mindre än 1883.
Af jernvägsskenor tillverkades:<br />
187<br />
Användandet af Besseinerstdl till andra ändamål än skenor tyckes vara i<br />
stadigt stigande. Ar 1883 gick af tillverkningen 78 % till producerande af<br />
skenor; år 188-1 endast 72 ,"0'.<br />
Gen<strong>om</strong> tariffen af 1883 nedsattes tullen på tackjern, jernskrot, tennplit<br />
<strong>och</strong> stålskenor, <strong>och</strong> en ny klassifikation gjordes. I den officiella statistiken<br />
hafva rubrikerna ock blifvit ändrade <strong>och</strong> ett antal artiklar, s<strong>om</strong> förut varit<br />
upptagna i klump, hafva fått särskilda rubriker. Detta gäller i afseende å<br />
trådringar (wire-rods), hvaraf införseln är betydande. Enligt den gällande tulltaxan<br />
är tullen på »wire-rods (rivet, screw, nail and fence), round in cails<br />
and loops not lighter than N:o 5 wire gange, valued at 3'/a cents or less pr<br />
pound» 6 /io cents pr pound, <strong>och</strong> efter vidtagande af denna tariff har tillverkningen<br />
in<strong>om</strong> landet af trådringar af jern sjunkit till en obetydlighet <strong>och</strong> af<br />
stål ansetts icke längre lönande äfven med nedsatta arbetspris. Det är den<br />
svenska jerntråden <strong>och</strong> den tyska ståltråden s<strong>om</strong> med framgång täflat med den<br />
inhemska varan.<br />
Piate iron noterades den 1 jan. 1885 n<strong>om</strong>inelt till 2.1 cents <strong>och</strong> året<br />
förut noterades 2.2 5 c. Stångjern har under samma tid fallit från 2 c. till<br />
1.8 <strong>och</strong> öfriga slag af jern hafva fallit i ungefär samma proportion. För stålskenor<br />
noterades i början af året doll. 32.SO, men priset sjönk hastigt till doll.<br />
30 <strong>och</strong> i augusti till doll. 26, men har sedermera stigit, då konkurrensen af<br />
säljare minskades, till doll. 28 ä 28.50.<br />
Priskurant å amerikansk hästskosöm en gros den 4 februari 1885.<br />
Införseltullen på hästskosöm är 4 cents pr Ib.
188<br />
Af vicekonsuln i Boston hafva följande upplysningar meddelats:<br />
Införseln till Boston under kalenderåret utgjordes af svenskt jern:<br />
Hela denna införsel egde rum med ångfartyg från England med undantag<br />
af två laddningar, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo direkt från Stockholm, Malmö <strong>och</strong> Göteborg,<br />
nemligen med »Gothenburg City», s<strong>om</strong> medförde 2,119 tons, samt »Stockholm<br />
City» med 2,800 tons.<br />
Ehuru importen till Boston år 1884 varit något högre än 1883, hafva<br />
försäljningarna varit mindre, hvadan befintliga förrådet vid slutet af året var<br />
större, 7,000 tons mot 4,500 tons, <strong>och</strong> året slutade med en trög marknad,<br />
utan utsigter till snar förbättring. — Priserna hafva varit för stångjern doll.<br />
68 å 75 <strong>och</strong> doll. 65 k 70 för »wire-rods»; 2 tums 5 t. X Vs t. stångjern<br />
<strong>och</strong> N:o 4 trådringar hafva varit mest begärliga.<br />
Tillverkare af stängsel af ståltråd försedd med hullingar (barb fences)<br />
hafva år 1884 importerat stora qvantiteter wire-rod från Westfalen, s<strong>om</strong> på<br />
grund af prisbillighet visat sig s<strong>om</strong> en svår medtänare med den svenska varan.<br />
Amerikanske tillverkare hafva äfven börjat producera s. k. »Basic soft steel» för<br />
att ersätta de högre graderna af jern, sås<strong>om</strong> svenskt <strong>och</strong> amerikanskt träkolsjern.<br />
Denna vara kan produceras till 30 % billigare pris än det svenska jernet<br />
<strong>och</strong> har fått någon användning, men denna sort har rykte att till beskaffenheten<br />
variera, hvadan densamma, så vida icke förbättringar i beredningen åstadk<strong>om</strong>mas,<br />
icke torde med framgång kunna täfla med svenskt jern. Från Tyskland<br />
införes emellertid mindre qvantiteter »Basic soft steel», s<strong>om</strong> säljes till<br />
ungefär 40 % under svenskt jern.<br />
Af tändstickor importerades under året juli 83—84 följande värden:<br />
I införselstabellerna, fördelade efter länder, har denna rubrik ännu icke<br />
blifvit upptagen, hvarför upplysning saknas huru mycket af denna införsel bestod<br />
af svenska tändstickor. Till jemförelse meddelas här följande af härvarande<br />
statistiska byrå mig benäget lemnade tabell öfver införseln från Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge under sist förflutne 8 månader af trämassa <strong>och</strong> tändstickor till<br />
New-York.
189<br />
Sjöfart. De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af<br />
de tabeller jag haft äran insända.<br />
Sammanlagda antalet <strong>och</strong> tontalet af de med last ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde enligt desamma:<br />
Ank<strong>om</strong>na :<br />
till Washingtons distrikt:<br />
till New-York:<br />
till S. Francisco:<br />
inalles 601 338.215 tons. o. 3,698 k.l., hvaraf till Washingtons distrikt ett norskt<br />
<strong>om</strong> 233 <strong>och</strong> till New-York 2 norska <strong>om</strong> 1,154 tons från Norge samt 2 svenska<br />
<strong>om</strong> 1,690 tons från Sverige.<br />
Afgångna:<br />
från Washingtons distrikt:<br />
från New York:<br />
från S. Francisco:<br />
inalles 1,262 707,344 tons o. 4,005 k.l., hvaraf till Sverige: 13 svenska <strong>om</strong> 6,159<br />
tons (1 från Baltimore med petroleum, 1 från Charleston med b<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> fosfat,<br />
2 från Filadelfia med petroleum samt 9 från New-York), <strong>och</strong> till Norge:<br />
28 norska <strong>om</strong> 10,578 tons <strong>och</strong> 212 k.l. (1 från Baltimore med petroleum,<br />
5 från Boston med d:o, 1 från Charleston med b<strong>om</strong>ull, 1 från Galveston<br />
med d:o, 3 från Mobile med trävaror, 2 från Pensacola med d:o <strong>och</strong> 3 från<br />
Filadelfia med petroleum, samt 12 från New-York).
190<br />
Bland de norska fartygen s<strong>om</strong> besökt distriktet befunno sig 3 ångare <strong>om</strong><br />
tillsammans 2,821 tons drägtighet, hvilka ank<strong>om</strong>mo i barlast till Charleston <strong>och</strong><br />
afgingo med last.<br />
De ank<strong>om</strong>na fartygens laster utgjordes af:<br />
<strong>och</strong> dessut<strong>om</strong> marmor, mjöl, ull, lump, cement, jern, tegel, porslinslera, frukt<br />
<strong>och</strong> hudar m. m.<br />
Utförseln bestod hufvudsakligen i afseende å antalet fartyg af harts <strong>och</strong><br />
terpentin, trävaror, b<strong>om</strong>ull, petroleum, oljekakor, mjöl, hvete, maskiner <strong>och</strong><br />
diverse.<br />
De från distriktet med last afgångna fartygen fördela sig på följande sätt:<br />
Ökningen af de till vice konsulsstationerna med last ank<strong>om</strong>na norska fartygen<br />
är störst för Filadelfia eller 33 fartyg <strong>om</strong> 24,637 tons <strong>och</strong> 1,755 k.l.,<br />
<strong>och</strong> derifrån afgingo äfven med last 54 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 45,335<br />
tons <strong>och</strong> 1,022 k.l. mer än 1883. Utförseln har äfvenledes i betydligare mån
191<br />
ökats från Mobile <strong>och</strong> Pascagaula för norska fartyg, men deremot minskats<br />
från andra stationer, sås<strong>om</strong> Wilmington <strong>och</strong> Pensacola samt särskildt Galveston,<br />
der den nedgått med 60 fartyg <strong>om</strong> 27,148 tons.<br />
I anledning af denna nedgång i <strong>sjöfart</strong>en på Galveston har jag sökt inhemta<br />
underrättelser, <strong>och</strong> dervid erfarit att orsakerna skulle vara följande:<br />
Sedan jernvägsbyggningen i Texas efter 1882 upphört, har ock införseln af jer»<br />
<strong>och</strong> stål dit upphört. Gen<strong>om</strong> bearbetandet af nya kolgrufvor på indianska<br />
territoriet, från hvilka jernvägarne kunna erhålla sitt bränsle, har förbrukningen<br />
af engelskt stenkol, hvaraf importerades från femtio till hundra tusen tons pr<br />
år, upphört', på samma sätt har en i Louisiana befintlig saltgrufvas bearbetande<br />
hindrat införseln af <strong>om</strong>kring 30,000 tons salt från England. Exporten af<br />
b<strong>om</strong>ull från Galveston, s<strong>om</strong> 1882—83 uppgick till <strong>om</strong>kring en million balar,<br />
nedgick förra året till 600,000 <strong>och</strong> innevarande säsong till 500,000 balar,<br />
detta beroende dels på dåliga skördar, dels derpå att stora qvantiteter b<strong>om</strong>ull,<br />
s<strong>om</strong> förr gingo till Galveston, numera forslas på jernvägarne från Texas till<br />
New-Orleans, hvilket äfven är förhållandet med exporten af oljekakor. Före<br />
1879 besörjdes Galvestons hela export medelst segelfartyg, men dessa hafva<br />
numera blifvit utträngda af ångfartyg, hvaraf trenne, s<strong>om</strong> kunna lasta 180,000<br />
balar, för närvarande besörja regelbunden trafik med New-York.<br />
Drägtigheten af den amerikanska <strong>handel</strong>sflottan var den 30 juni 1884:<br />
I jemförelse med föregående finansår ökades segelfartygens drägtighet med<br />
27,451 tons <strong>och</strong> ångfartygens med 52,715 tons, under det kanalbåtarnes <strong>och</strong><br />
pråmarnes tontal minskades.<br />
Under året nybyggdes 225,514 tons eller 39,915 tons mindre än året förut.<br />
Den sjögående flottan utgjordes af 6,636 fartyg <strong>om</strong> 3,700,404 tons, deraf 422<br />
<strong>om</strong> 601,186 tons ångfartyg.<br />
Den sammanlagda drägtigheten af ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde:<br />
Från de Förenade rikena ank<strong>om</strong>mo inalles 47 fartyg <strong>om</strong> 31,121 tons,<br />
deraf i barlast 23 <strong>om</strong> 12,186. Dit afgingo inalles 81 <strong>om</strong> 41,650 tons med last.<br />
Det sammanlagda tontalet af de till Förenade Staternas s/ö-hamnar ank<strong>om</strong>na<br />
fartyg nedgick under året 30 juni 1883—84 till 12,085,156 tons ifrån<br />
13,360,857 tons året förut. Förenade Staternas deltagande i denna <strong>sjöfart</strong> har<br />
sedan 1856 minskats från 71.56 % till 23.34 % eller med 2,820,792 tons.<br />
I afseende å anledningarna till denna nedgång i den amerikanska <strong>handel</strong>sflottans<br />
deltagande i <strong>handel</strong>n med utlandet har mycket talats <strong>och</strong> skrifvits, <strong>och</strong><br />
anses orsaken dertill förnämligast ligga deri att kostnaderna för byggande af<br />
fartyg äfvens<strong>om</strong> <strong>om</strong>kostnaderna för anskaffande af manskap här äro högre än i
192<br />
andra länder, hvartill k<strong>om</strong>mer väl också den <strong>om</strong>ständigheten att den ofantliga<br />
inländska <strong>handel</strong>n erbjuder ett mera lockande fält för kapital <strong>och</strong> arbete än<br />
den utländska <strong>sjöfart</strong>en. Frågan har ock varit föremål för kongressens behandling,<br />
<strong>och</strong> ett steg för att k<strong>om</strong>ma <strong>sjöfart</strong>en till hjelp togs gen<strong>om</strong> antagande<br />
af lagen af den 26 juni 1884, angående åtgärder till upphjelpande af den<br />
amerikanska <strong>handel</strong>sflottan <strong>och</strong> borttagande af vissa på densamme hvilande bördor,<br />
hvilken lag anses egnad att ställa ett amerikanskt fartyg på lika fot med<br />
utländska för hvad angår kostnaderna för dess navigering. För lagens hufvudsakliga<br />
innehåll har redogörelse förut lemnats.<br />
Den under året, nemligen den 18 november, afslutade traktat med Spanien<br />
angående <strong>handel</strong>n på Cuba <strong>och</strong> Portorico väntar fortfarande på vederbörligt<br />
godkännande, likaså den hvilande <strong>handel</strong>straktaten med Mexico samma år.<br />
S<strong>om</strong> den förra traktaten, derest den antages, kan blifva af betydelse för de<br />
Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> gen<strong>om</strong> stadgandet att de ömsesidiga förmåner, de kontraherande<br />
makterna velat tillförsäkra sig, icke skulle k<strong>om</strong>ma andra nationers<br />
fartyg till godo, får jag nu meddela följande öfversigt af <strong>sjöfart</strong>en mellan Förenta<br />
Staterna <strong>och</strong> Cuba samt Portorico under finansåret 1883—1884.<br />
Till Förenade Staterna ank<strong>om</strong>na med last:<br />
Från Förenade Staterna af gångna med last:<br />
De utländska fartygens deltagande i liéla skeppsfarten fördelar sig på följande<br />
sätt:
193<br />
Frakter. I afseende å fraktniarknaden har vice konsuln i Boston meddelat<br />
följande:<br />
Frakterna hafva under året varit låga, synnerligast hvad angår kustfarten,<br />
<strong>och</strong> ett stort antal i denna fart begagnade skonare hafva måst läggas upp för<br />
att ej nödgas segla under förlust. Antalet ank<strong>om</strong>na ångare visar en tillökning,<br />
men frakterna soin erhöilos hafva varit ofördelaktiga. För segelfartyg<br />
lämpade för den indiska traden hafva bättre frakter erhållits <strong>och</strong> många fartyg<br />
hafva lastat för hamnar i Australien, men så godt s<strong>om</strong> alla skandinaviska fartyg<br />
s<strong>om</strong> ankoinmo hit under förra halfåret nödgades afgå i barlast, mestadels till<br />
timmerexporterande hamnar i New Brunswick <strong>och</strong> Nova Scotia. Under senare<br />
halfåret steg efterfrågan på skeppsrum för petroleum, <strong>och</strong> några norska fartyg<br />
antogo sådan last med destination till norra Europa till frakter mellan 3 sh.<br />
<strong>och</strong> 3 sh. 6 d. pr barrel <strong>om</strong> 40 gallons.<br />
Spanmålsfrakterna voro i Baltimore för ångfartyg:<br />
För segelfartyg, s<strong>om</strong>, ehuru mindre efterfrågade än ångare, gerna antogos,<br />
skiljde frakterna icke mycket från dem för ångfartyg.<br />
För petroleum: mars <strong>och</strong> april 2 sh. till Bremen, 2 sh. I 1 /, d. till kontinenten;<br />
i maj 2 sh. 9 d. a 3 sh. 3 d. till Östersjön, längre fram 2 sh. 7 7a d. å 3 sh.
194<br />
till kontinenten; juli 3 sh. 6 d. å 4 sh. till Östersjön, 3 sh. till Bremen <strong>och</strong><br />
3 sh. 4'/j d. till kontinenten; september 3 sh. a 2 sh. 9 d. till kontinenten,<br />
i november 2 sh. 3 d. <strong>och</strong> ytterligare nedgång i december.<br />
Filadelfia: petroleum pr harrel <strong>om</strong> 40 gallons till kontinenten inkl. 5 %<br />
tillägg:<br />
Exporten af spanmdl från Filadelfia aftog starkt <strong>och</strong> besörjdes medelst<br />
ångare.<br />
Charleston: b<strong>om</strong>ull till Liverpool 5 sh. 16 d. ä 3 sh. 8 d., <strong>och</strong> 3 sh. pr<br />
barrel harts till kontinenten under senare halfåret.<br />
Wilmington: till Cork f. o.<br />
Till Östersjön 3 d. mer, till Adriatiska hafvet 3 d. mer, 5 ?,' primage.<br />
Pascagaula: £ 4.15 sh. pr standard; Pensacola: för förra halfåret £ 5. 10 sh.<br />
6 d. pr st. sågadt <strong>och</strong> 37 sh. pr load hugget timber, senare halfåret resp.<br />
£ 5. <strong>och</strong> 32 sh.<br />
Bruttofrakternas sammanlagda belopp för fartyg s<strong>om</strong> besökt Washingtons<br />
distrikt utgjorde enligt lemnade uppgifter:<br />
Beloppet af de vid vice konsulaten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg uppburna<br />
afgifter uppgår till: för svenska fartyg doll. 1,032.65 <strong>och</strong> för norska till<br />
dol!. 7,572.70.<br />
Sjömanshyror voro, enligt uppgift, från Norge 28 å 30 kr. i månaden för<br />
lättmatroser <strong>och</strong> 36 å 40 kr. för fullt befaret folk; från England till Förenade<br />
staterna resp. £ 2.15 sh. samt £ 3.10 sh. pr månad. — Enligt meddelande leninadt<br />
af Shipping C<strong>om</strong>missioner i Filadelfia betalades der af amerikanska fartyg: till<br />
Europa 20 doll. under vintermånaderna <strong>och</strong> 25 doll. under s<strong>om</strong>maren för fullt<br />
befaret folk samt resp. doll. 17 <strong>och</strong> 20 för annat folk; till Vestindien: för befaret<br />
folk under vintern 18 <strong>och</strong> under s<strong>om</strong>maren doll. 25 ; för annat folk vintortiden<br />
15 <strong>och</strong> s<strong>om</strong>martiden doll. 20. — Gen<strong>om</strong> den förut <strong>om</strong>nämnda lagen af
195<br />
den 28 juni blefvo, sås<strong>om</strong> redan inberättadt, hyresförskott förbjudna. Frän<br />
några vice konsulat, särskildt Mobile, har klagats öfver att derigenoni förorsakats<br />
svårigheter att anskaffa sjöfolk, då deremot från andra håll. sås<strong>om</strong> New-<br />
York <strong>och</strong> Filadelfia, icke försports att den nya lagen vallat någon betydligare<br />
olägenhet.<br />
Rynimarnes antal uppgick under året: från svenska fartyg till 46 svenskar<br />
<strong>och</strong> 50 utländingar, tillsammans 96; från norska fartyg tillsammanlagdt 590.<br />
eller 287 norrmän <strong>och</strong> 246 utländingar, samt 57 i Mobile, derifrån uppgift å<br />
nationalitet saknas.<br />
Invandringen till Förenade Staterna uppgick under finansåret 1883 —1884<br />
till 518,592 mot 603,322 år 1883; minskningen utgör 84,730, eller 14 %.<br />
Invandringen från Kina har i följd af de mot densamma riktade åtgärder<br />
så godt s<strong>om</strong> alldeles upphört.<br />
Under de senaste 10 åren hafva 3,893,230 emigranter anländt, deraf<br />
tian Norge 140,031 <strong>och</strong> från Sverige 250,940. Procenttalet qvinnor var<br />
från Norge för samma tid 37.7, <strong>och</strong> 37.0 från Sverige. Största procenttalet<br />
qvinnor har lemnats af Irland eller 49.7 <strong>och</strong> Österrike 43.2; Tyskland 40.6 %;<br />
af europeiska länder visa Italien <strong>och</strong> Grekland det minsta qvinnoantalet, eller<br />
resp. 19.2 <strong>och</strong> 10,G %. Från Asien är qvinnoantalet endast l'/s %<br />
Bland emigranterna från de Förenade rikena voro:<br />
Arfsmedel (deri icke inberäknadt inkasserade pensioner) hemsändes under<br />
året af general-konsulatet till följande belopp:<br />
Aug. Gyldenstolpe.
De forenede Rigers Skibsfart paa Generalkonsulatdistriktet under Aar 1884<br />
fremgaar af fölgende Tabeller:<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Havre den 14 April 1885.<br />
196
1882... 417 Fartöier drsegtige 159,450 Tons<br />
1883 374 » » 151,726 »<br />
1884 342 » » 150.312 »<br />
Den svenske Skibsfart paa dette Distrikt har i sidstforlöbne tre Aar holdt<br />
sig <strong>om</strong>trent paa samme Ståndpunkt. Den udgjorde i:<br />
For norsk Regning indkjöbtes i f. A. i Rouen et Fartöi draegtig 336 Tons.<br />
197
198<br />
Don norske Skibsfart i samme Tidsrum belöb sig til :<br />
Det sidstforlöbne Aar opviser den mindste norske Skibsfart, der har fundct<br />
Sted paa Distriktet, siden dette i Aaret 1879 blev udvidet.<br />
Den hovedsagelige Grund til denne Nedgång er, at <strong>om</strong>trent Halvparten af<br />
Trselastindförselen i f. A. er foregaaet under fremmed Flag, niedens det ssedvanlige<br />
Forhold pleier at vsere en Trediepart. Et större Antal engelske Dampskibe<br />
ank<strong>om</strong> til de vigtigste Havne i Distriktet med Traslast, tildels befragtede<br />
for flere Reiser til den lave Fragt af 40 Frs pr Standard og derunder.<br />
For Statens Regning er i f. A. ved Generalkonsulatet opkrfevet Laestiafgift<br />
af de til Distriktets Havne ank<strong>om</strong>ne svensko <strong>och</strong> norske Fartöier med<br />
fölgende Belöb:<br />
Fragter. De allcrede i Aaret 1883 lave Fragtnoteringer ere i Löbet af<br />
forrige Aar gaaet end yderligere ned. Rederiernes Udbytte har saaledes i A!mindeligbed<br />
vaaret ringe, og i mange Tilfselde har vistnok d
199<br />
32 a 35 Frs pr 1,000 Litreä, medens andre ikke opnaaede mere end 27 a 28<br />
og enkelte endog kun 22 h 20. I den trausatlantiske Fart vare Fragterne<br />
heller ikke synderligt favorable. For Trselast fra Canada betaltes 70 Frs pr<br />
Pet. Stånd., fra Pensaeola og Pascagoula £ 5.10 å 5.1ö; for B<strong>om</strong>uld fra Xew-<br />
Orleans og Charlestou "/3„ fra Savannah ,2 /3t og fra Galveston "732 cent pr<br />
eng. S. Kornfragter fra Californien og Oregon vare <strong>om</strong>kring 42 sh. 6 d.<br />
samt fra Australien 38 sh. 6 d. å 42 sh. pr Ton. Salpeter fra Peru £ 2 pr<br />
1,015 Kg. Petroleum 2 sh. 9 d. til 3 sh. 3 d. pr 40 Gallons; Farvetra: fra<br />
Vestindien 50 Frs pr 1,015 Kg., hvilken Fragt dog for endeel Fartöier bestemte<br />
til Ordreplads steg til 53 a 55.<br />
Gjennem Generalkonaulatet hjemsendtes i f. A. af 76 svenske Sötntend<br />
13,580.35 Kröner og af 83 norske 16.233.10 Kr., tilsammen 29,813.1.", Kr.<br />
Der blev derhos besörget hjemsendt 10 afdöde svenske og uorske Söniiend.s<br />
efterladte Säger, hvori fandtes Penge til Belöb 564 Kr. 9 3 Öre.<br />
Ved Generalkonsulatet udförtes i f. A. for svenske Fartöier 52 Paamönstringer<br />
og 55 Afmönstringer samt for norske 434 Paamönstringer og 484 Afmönstringer.<br />
100 förliste, syge og nödlidende svenske og norske Sömrend bleve<br />
i f. A. understöttede af Generalkonsulatet; de for dem havde Udlseg belöb sig<br />
til Francs 8,346.75.<br />
I frivillige Bidrag til den hervasrende Sömandskirke indbetaltes i Aarets<br />
Löb paa Generalkonsulatet af svenske og norske Skibsförere et Belöb af<br />
1,448.50 Frs.<br />
Af Besfetningerne paa svenske og norske Skibe römte under Ophold i<br />
Havre i 1882 66, i 1883 88 og i 1884 32. Efteråt Generalkonsulatet i<br />
November Maaned f. A. var sat i den Nödvendighed at hjemsende til Norge<br />
tvende <strong>om</strong>bord i norsk Fartöi for Forbrydelse mod offentlig Myndighed arresterede<br />
saakaldte Runnere, der i laengere Tid havde udvist en beklagelig Virks<strong>om</strong>hed<br />
i at forföre vore Sömrend til at römme og vsere dem behjaelpelige<br />
hermed, er Römning her paa Stedet siden den Tid ophört. Til dette heldige<br />
Resultat har ogsaa meget bidraget, at en her boende ilde anseet norsk Boardingmaster,<br />
der i Begyndeisen af dette Aar for volds<strong>om</strong>t Overfald og Slagsmaal<br />
ved fransk D<strong>om</strong>stol blev ilagt 20 Dages Ftengsel, efter at have udstaaet denne<br />
Straf, paa Generalkonsulatets Begjsering af vedk<strong>om</strong>mende franske Minister er<br />
bleven udvist (»expulsé») af Frankrige.<br />
Tn-elastindförselen til dette Distrikt udgjorde i 1884 240,618 Pet. Stånd.,<br />
(ler fordeler sig paa Distriktets Havne s<strong>om</strong> fölgende Tabel udviser:<br />
hvoraf lidt över Halvparten (120.889 Std.) ank<strong>om</strong> under svensk og norsk Flag.
200<br />
Til SaiamenligDing hensjettes Distriktets Indförsel af Trselast i Aarene:<br />
I do 3 sidste Aar er i det Hele indfört til Frankrige af »bois-å-construire»<br />
i 1882 for 166 Mill., i 1883 for 147 Milj. og i 1884 for henved 140 Mill.<br />
Foruden Trselast er i forrige Aar indfört direkte til Havre fra de forenede<br />
Riger fölgende Artikler:
201<br />
Sammenlignet med Aaret 1883 udviser sidatforlöbne Aar en Forögelse i<br />
Indförselen fra Sverige af Tramasse, Pap, Kobber, Beg, Tjaere og Likör (Punsch),<br />
hvorimod Artiklerne forarbeidede Traevarer, Fyrstikker, Jern, Huder og Skind<br />
ere betydeligt i Aftagende og Indförsel af G-ulvbord ophört. Af svensk Havre<br />
er indfört til Kouen över 27 Mill. Kg. Indförselen fra Norge er for flere<br />
Artiklers Vedkonimende ikke ubetydeligt tiltaget, saaledes af Trsemasse, Pap og<br />
Papir, Jern og Staal, Huder og Skind, Hval- og Torsketran samt fersk Fisk,<br />
medens paa den anden Side Indförselen af Gulvbord, Hesteskosöm, Hö og 01<br />
har vseret i Aftagende.<br />
Skibsfarten paa Havre har i de tvende sidstforlöbne Aar udgjort:<br />
Liges<strong>om</strong> i forudgaaende Aar har den franske Skibsfart paa Havre, siden<br />
Loven sur la marine marchande udk<strong>om</strong>, vaeret i Tiltagende, medens den fremniede<br />
er gaaet noget tibage. I f. A. er den fremmede Skibsfart, sammenlignet<br />
med Skibsfarten i 1883, aftaget med 48,559 Tons<br />
den franske Skibsfart er i samme Tid foröget med ._ 40,970 »<br />
Differencen mellem disse Tal 7,589 Tons<br />
er fölgelig det Belöb, hvormed dan samlede Skibsfart paa Havne i f. A. er<br />
aftaget. Blandt de fremmede Flag indtager fremdeles det svenske og norske<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 14
202<br />
i Anta] den anden Plads nsest efter det eDgelske, men overgaaes i Draegtighed<br />
af det tydske s<strong>om</strong> Fölge af at Havre 6 Gange i hver Maaend anlöbes af store<br />
tydske transatlantiske Dampskibe, der gaa i Rute mellem Hamburg og Amerika.<br />
Der ank<strong>om</strong> til Havre i f. A. af<br />
Om den franske Skibsfart paa Havre anföres, at den befinder sig i en<br />
vanskelig Situation trods det Tilskud, den nyder af den franske Stat efter<br />
nsevnte Lov af 1880. Et större Dampskibsk<strong>om</strong>pagni, der har en Flaade af<br />
25 Dampskibe af en Draegtighed fra 1,200 til 3,500 Tons, har saaledes i afvigte<br />
Aar, uagtet alle Anstraangelser og trods den Dygtighed, der skal udvises<br />
fra Bestyreisens Side, ikke vaeret istand til at uddele Dividende til Aktionasrerne.<br />
Man antager, at dette uheldige Resultat for nogen Del bör tilskrives<br />
de Hindringer, Skibsfarten i f. A. var udsat for ved de i mange Lande trufne<br />
Karantaeneforholdsregler. Paa de tyende private Skibsvaerfter, s<strong>om</strong> findes i<br />
Havre, blev i f. A. 11 Fartöier af 4,880 Tons Draegtighed satte i Vandet,<br />
livilket er meget mindre end i de naermest forudgaaende Aar. Desuden indkjöbtes<br />
i Udlandet for Havres Regning 4 Fartöier af ringe Draegtighed. Saavel<br />
fra Amerika s<strong>om</strong> England opgives ogsaa, at Bygning af Skibe er aftaget i<br />
1884, og det anföres specielt, at Skibsvaerfterne i Clyde, Tyne, Wear, Tees<br />
og West Hartlepool, s<strong>om</strong> i 1883 byggede Skibe til samlet Draegtighed af 1<br />
Mill. Tons, i f. A. have seet denne Tonnage gaa ned til det Halve, uden at<br />
der er synderlig Udsigt til at der heri snart skal indtrsede Förändring. Et<br />
masrkeligt Faktum er, at ikke alene Jern nsesten ganske har fortraengt Traä<br />
ved Bygning af Handelsskibe, men at endog Staal mere og mere benyttes saavel<br />
i England s<strong>om</strong> Amerika.<br />
Den Udvandring, der foregaar över Havre til Amerika, har i f. A vreret<br />
mindre end ssedvanligt. Der indskibede sig i Havre i 1883 af franske Emigranter<br />
2,407 og af fremmede 26,096 eller ialt 28,502, medens Antallet i<br />
1884 var 21,634, hvoraf 2,231 vare franske.<br />
I Henhold til Loven af 1880 opföres paa Statsbudgettet et Belöb til<br />
Daekkelse af de Praemier, der tilk<strong>om</strong>me den franske Skibsfart. For Aaret<br />
1884 var hertil anslaaet 11 Mill. Frs., men da dette Belöb har vist sig utilstraekkeligt,<br />
er der ved Lov af 14 April d. A. bevilget et Tilskud af 3 Mill.<br />
altsaa i det Hele for nasvnte Aar en Subvention af 14 Mill. Til »encouragement<br />
aux peches maritimes» er ved tvende Love af 11 Dee. f. A. og 14<br />
Marts d. A. til den bevilgede Kredit for Aaret 1884 af 2 Mil]., föiet tvende<br />
Supplementer af 800,000 samt 600,000 Frs. s<strong>om</strong> Fölge af at de franske<br />
Torskefiskerier i afvigte Aar have givet et mere end almindelig stort Udbytte.<br />
Dette var navnligen Tilfaeldet med det franske Fiske under New Foundland,<br />
men det endelige Resultat opgives desuagtet at have vaoret mindre fordelagtigt<br />
for Rederierne, hovedsagelig paa Grund af de i forrige Aar trufne Karantaansforanstaltninger<br />
mod Kolera, navnligen i Spanien, der i de senere Aar er<br />
bleven et vigtigt Marked for den franske Fiskeexport. De til Island i f. A.<br />
afsendte franske Fiskefartöier havde et ringere Udbytte end i Aaret 1883.<br />
Praemierne for de store franske Fiskerier bleve förste Gäng besteinte ved Lov<br />
af 23 Juli 1851 for et Tidsrum af 10 Aar; denne Lov er stadigen bleven forlaenget<br />
og senest under den 15 December 1880 indtil Udgangen af Juni 1891.
203<br />
I Budgetloven for indevserende Aar af 21 Marts sidstleden er til »subvention<br />
å la marine marchande» opfört 10V2 Mill. og til »encouragements aux<br />
pgches maritimes» 2 Mill.<br />
S<strong>om</strong> <strong>om</strong>talt i forrige Aarsrapport har man i Frankrige, i Lighed med<br />
hvad der er sedvanligt i andre Lande, begyndt at forlange, at Byerne skulle<br />
bidrage til Anlseg af Havne samt Udförelse af Havnearbeider. I Statsbudgettet<br />
for 1883 var til Forbedring og Fuldendelse af Havne opfört 50 Mill. Frs.,<br />
i 1884 gik Belöbet ned til 3272 Mill. og i Budgettet for indevaerende Aar<br />
er kun opfört 18'/2 Mill., inedens der paa den anden Side i forskjellige Love<br />
er opgivet Bestemmelse <strong>om</strong> Tilskud, der skal ydes af Byk<strong>om</strong>muner. Det er<br />
saaledes ved Lov af 3 September f. A. bestemt, at Handelskammeret i Dieppe<br />
til Udförelse af Arbeider bestemte ved Lov af 3 April 1880 til Udvidelse og<br />
Forbedring af Havnen skal bidrage 4'/4 Mill. Frs. samt udbetale Staten et Forskud<br />
af 4,950,000 Frs., der tilbagebetales med 4 % Rente i Löbet af 12<br />
Aar regnet fra 1887. Handelskammeret har i den Anledning erboldt Bemyndigelse<br />
til at optage et Laan af 6,700,000 Frs. til en Rente, der ikke överstiger<br />
5 %, med Forpligtelse til at tilbagebetale dette Laan i et Tidsrum af<br />
höjst 16 Aar. Den bestaaende specielle Afgift paa Stedets Skibsfart af 30<br />
Cts pr Ton, der er bestemt i 1874 og 1880, skal fremdeles opkravcs af Handelskammeret,<br />
s<strong>om</strong> derhos bemyndiges til, at regne fra nsevnte Lovs Kundgjörelse,<br />
at opkrseve en Afgift af 1 Fr. for hver Reisende, der iodskiber sig i<br />
eller ank<strong>om</strong>mer til Dieppe. Opkrsevelsen af disse Afgifter ophörer saasnart<br />
Handelskammeret har opfyldt de Forpligtelser, samme har paadraget sig ved<br />
<strong>om</strong>handlede Lov. Eu anden Lov af 10 Marts d. A. bemyndiger Handelskammeret<br />
til at forlasnge det nye Bassin a flöt 220 métres. Den hermed forbundne<br />
Udgift 710,000 Frs. udredes af Handelskammeret, s<strong>om</strong> til sammes Be-<br />
>-tridelse kan anvende naevnte Tonnageafgift paa Skibsfarten samt den specielle<br />
Afgift paa Reisende. For Boulogne er ligeledes ved Lov af 1 September f. A.<br />
bestemt, at Handelskammeret skal bidrage 2 Mill. samt forskyde 4 Mill. til<br />
Udförelse af Havnearbeider, autoriserede ved Lov af 17 Juni 1878 og beregliede<br />
at medföre en Udgift af 17 Mill. Til Opfyldelse af disse Forpligtelser<br />
bemyndiges Handelskammeret til at optage et Laan af 5'/5 Mill. til ikke höiere<br />
Rentefod end 5 "i, s<strong>om</strong> tilbagebetales inden 16 Aar; det Staten udbetalte<br />
Forskud renibourseres i 15 aarlige Afdrag med 4 % Rente, at regne fra Aaret<br />
1887. Den Afgift af 45 Cts, der blef paalagt Skibsfarten i 1878, er fra 1<br />
Oetober f. A. remplaeeret af en Afgift af 30 Cts pr Ton paa Skibe, der ank<strong>om</strong>me<br />
eller afgaa med Ladning, samt 6 Cts paa Passagerfartöier, hvorhos der<br />
upkrseves en speciel Afgift af 1 Fr. af ank<strong>om</strong>mende og afgaaende Passagerer.<br />
En anden Lov af samme Dato bestemmer, at Handelskammeret i Calais skal<br />
bidrage 4 1 /, Mill. samt forskyde 8,450,000 Frs. til Udförelse af Havnearbeider<br />
autoriserede ved Love af 14 December 1875 og 3 August 1S81 angaacnde<br />
Udvidelse og Forbedring af Calais' Havn, hvortil er beregnet at ville medgaa<br />
18,700,000 Frs. Handelskammeret er bemyndiget til at optage Laan af<br />
13'/5 Mill., der skal vsere tilbagebetalt inden 25 Aar. Loven indeholder forövrigt<br />
de samme Bestemmelser angående Afgift paa Skibe og Reisende, s<strong>om</strong><br />
ere givne for Boulogne. For Dunkerque bestemmer en ligeledes under samme<br />
Dag udk<strong>om</strong>men Lov, at K<strong>om</strong>munebestyrelsen og Handelskammeret solidarisk<br />
skulle forskyde Staten 31 Mill. til Udförelse af Arbeider bestemte ved Lov<br />
af 31 Juli 1879, hvilket Forskud rembourseres uden Erlaeggelse af Rente i<br />
20 aarlige Afdrag, at regne fra Aaret 1887. Byk<strong>om</strong>munen og Handelskammeret<br />
ere i den Anledning bemyndigede til at optage et Laan af 31 Mill.. der<br />
skal tilbagebetales inden 60 Aar. I Förbindelse hermed er den Tonnageafgift,
204<br />
der erlägges af Skibsfarten paa Stedet, forhöiet fra 40 til 70 Cts pr Ton. —<br />
Angaande Udvidelser og Forbedringer i Rouens Havn bestemmer Lov af 11<br />
Marts sidstleden, at til Bestridelse af dermed forbundne Udgifter til Belöb 9'/4<br />
Mill. Frs. skal Handelskammeret bidrage 3,166,167 Frs. samt forskyde det resterende<br />
Belöb, der forrentes og tilbagebetales af Staten i Löbet af 20 Aar, at<br />
regno fra 1887. Den Tonnageafgift af 55 Cts, s<strong>om</strong> Handelskammeret opkrsever<br />
i Henhold til Lov af 14 December 1875 og Dekret af 26 April 1883.<br />
skal fremdeles bibeholdes indtil sammes Udbytte bar daekket de Forpligtelser,<br />
Handelskammeret herved har paadraget sig. — For Havres Vedk<strong>om</strong>mende har<br />
Regjeringen fremlagt for Kamrene Forslag <strong>om</strong> Bygning af nyt Havneindlöb med<br />
Forhavn, Opförelse af et 10:de Bassin-å flöt samt eventuel Opförelse af en Inddigning<br />
(»abri») paa banc de 1 Eclat udenfor Havneindlöbet. De hermed forbundne<br />
Udgifter ere beregnede til 81 Mill., hvoraf Handelskammeret i Havre<br />
har paataget sig at udrede 17'/2 Mill. samt Havres Konimune 2'/ä Mill. Til<br />
Bestridelse af den Anpart, Handelskammeret skal udrede, er bragt i Forslag,<br />
at den droit de tonnage, Handelskammeret opkrsever af Skibsfarten paa Havre,<br />
skal forhöies fra de nuvaerende Satser 30 og 55 Cts til 45 og 75 Cts.<br />
Det forlöhne Aar har icke vaeret heldigt for de franske Jernbanek<strong>om</strong>pagnier.<br />
Uagtet der i forrige Aar toges i Brug 3,740 Km. mere end i Aaret<br />
1883, ere Indtsegterne i det Hele aftagne med 26 Mill. Navnligen bar den<br />
vigtige Linie Paris—Lyon—Marseille givet en ringere Indtaogt, og denne Situation<br />
antages att ville vedvare, da den hovedsageligen er en Fölge af den<br />
Konkurrence, der er opstaaet, efteråt S:t Gothardstunnelen er fuldfört. Man<br />
bar taenkt sig, at der heri maatte kunne indtraede en Förändring, hvis en ny<br />
Linie kan aabnes gjennem Alperne, der forkorter Veien fra Calais til Brindisi,<br />
og man derbos nedssetter Tarifferne i Lighed med hvad der nylig har fundet<br />
Sted for S:t Gothards Ruten. I Schweiz skal man interessere sig for et saadant<br />
Foretagende, hvori ogsaa det naevnte franske Jernbaneselskab vil deltage.<br />
At den tydske Transit gjennem Schweiz til Italien, siden S:t Gothardstunnelen<br />
blev aabnet i 1872, har tiltaget meget betydeligt, fremgaar deraf at den i<br />
1881, eller kort for Tunnelens Aabning, kun var 6,293 Tons, medens den i<br />
1882 steg til 64,182 Tons og i det paafölgende Aar til 184,360. Samtidigen<br />
hermed er den franske TJdförsel til Italien över Modane og gjennem Mont-<br />
Cenis aftaget fra 47,760 Tons til 13,192.<br />
Vaerdien af Frankriges Indförsel og TJdförsel er i de sidste 3 Aar beregnet<br />
til:<br />
Indförsel:<br />
TJdförsel:<br />
Frankriges Indförsel er saaledes i de tvonde sidstforlöbne Aar aftaget med
205<br />
en Vaerdi af 295 MM. Frs., hvoraf 17 Mill. falde paa Aaret 1883 og 278<br />
Mill. paa Aaret 1884. Samtidigt hermed er Udförselen i 1883 gaaet ned<br />
med 122 Mill. og i 1884 med 102 Mill. eller for begge Aar tilsammen 224<br />
Mill.<br />
De betydeligste Poster i forrige Åars Indförsel ere s<strong>om</strong> ssedvanligt Koruvarer<br />
og Vin. Af förstnsevnte Artikel indförtes for en Vaerdi af 395 Mill.<br />
og af den anden for 340 Mill. Da Vinhösten i 1883 gav större Udbytte end<br />
Tilfseldet havde vseret i flere forudgaaende Aar nemlig 36 Mill. Hl., har det<br />
i afvigte Aar ikke vseret nödvendigt at indföre saa betydelige Kvantiteter Vin<br />
s<strong>om</strong> i Aaret 1883. Udbyttet af Vinhösten i 1884 er lidt ringere, idet den<br />
ikke fuldt har naaet 35 Mill Hl. Indförsel af Kornvarer var i 1884 lidt<br />
större end i 1883, men betydeligt mindre end i Aarene 1878—1882.<br />
Om den almindelige Situation og Udsigterne for den franske Industri i<br />
indevserende Aar ytrer »Econ<strong>om</strong>iste Frangais», at de ikke stille sig bedre end<br />
i det forlöbne Aar. »En overvciende Anpart af Industrien lider under den<br />
tiltagende Konkurrence i Udlandet og herfor gives intet andet Middel end en<br />
radikal Förändring i Fabrikationen og Forbedringer i Materiellet. Handels<strong>om</strong>saetningen<br />
läder meget tilbago at önske, og Bevis herpaa haves i en stadig<br />
Aftagen af Jernbanek<strong>om</strong>pagniernes Indtaegter. Under den undenlandske Kotikurrence,<br />
s<strong>om</strong> har berövet Frankrige endel af dets tidligere Afssetmng i Udlandet<br />
og nu gjör os Rangen stridig i selve Landet, ere mange af vore Fabrikanter<br />
bragte i den triste Situation at arbeide uden Fordel og tildels med Tab,<br />
saa at de anse sig tvungne til at nedsoette deres Arbeideres Lön og reducere<br />
deres Antal. Denne penible Situation kan ikke hurtigt forbedres, og til at<br />
fornye de utilstrsekkelige Installationer udkrseves Tid, Energi og Arbeide.<br />
Frankriges mere heldige Konkurrenter befinde sig nu i en bedre Stilling, efteråt<br />
have gjennemgaaet lignende Kriser, og det vil gaa os ligedan.» Med Hensyn<br />
til det Faktum, at Udförselen i Europa til andre europseiske Lande paa enkelte<br />
Undtagelser nser i sidste Decennium har vseret i Aftagende, bemserkes der:<br />
»Den gamle Verden lider under den Udvikling, den mekaniske Tilvirkntng har<br />
naaet s<strong>om</strong> Fölge af mere almindelig udbredt Benyttelse af den samme forbedrede<br />
Arbeidsmaade. Ethvert Lands Industri bestraäber sig for mere og mere<br />
at tilfredsstille det nationale Forbrug, og den ssedvanlige Omsaetning mellem<br />
de forskjellige europseiske Lande maa s<strong>om</strong> Fölge heraf aftage. Det er nödvendigt<br />
i andre Verdensdele at söge den Afsjetning, s<strong>om</strong> ikke lsengere kan findes<br />
i Europa.»<br />
H. Bernhoft.<br />
Victoria (Hongkong) 23 Mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet under år 1884. Af norska fartyg<br />
ank<strong>om</strong>mo 4 <strong>om</strong> 1,443 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 281 tons i barlast, samtliga<br />
från utrikes ort; från distriktet afgingo 4 norska fartyg <strong>om</strong> 1,921 tons med<br />
last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 281 tons i barlast, samtliga från utrikes ort.<br />
Forbes.
New-York den 26 Marts 1885.<br />
206<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I Aaret 1884 ank<strong>om</strong> der till New-York 58 svenske Fartöier, hvoraf direkt<br />
fra Sverige 2 med Jernlast og 1 i Ballast og fra udenlandske Havne 48<br />
med Last og 1 i Ballast drsegtig tilsammen 34,251 Tons, imod 46 Fartöier<br />
drsegtig 25,270 Tons i 1883. Bruttofragten belöb sig til £ 27,184 mod<br />
£ 18,094 i 1883.<br />
Der afseilede til Sverige direkt 9 Fartöier drsegtig 3,726 Tons med Last,<br />
bestaaende af Sirup, Flsesk og Petroleum. Til udenlandske Havne afgik der<br />
45 Fartöier med Last og 2 forseilede til S:t Johns N. B. i Ballast, udgjörende<br />
ialt 56 Fartöier drajgtig 30,635 Tons, mod 46 drsegtig 24,297 Tons i 1883.<br />
Den udgaaende Bruttofragt belöb sig til £ 33,487 mod £ 42,106 i 1883.<br />
Af norske Fartöier ank<strong>om</strong> der direkt fra Norge 2 med Last af t<strong>om</strong>me<br />
Tönder og 8 i Ballast, og fra udenlandske Havne 258 med Last og 56 i Ballast,<br />
ialt 324 Fartöier drsegtig 193,144 Tons og 1,943 Lsester, mod -349<br />
Fartöier draagtig 206,902 Tons og 5,104 Lsester i 1883. Den indgaaendc<br />
Bruttofragt udgjorde £ 101,834 mod £ 114,617 i 1883.<br />
Herfra afgik til Norge direkt 1 Fartöi med 2,000 Quarters Hvede til<br />
Laurvig å, 5 sh. 3 d. pr Quarter og 11 Fartöier med Petroleum s<strong>om</strong> följer:<br />
1 Fartöi med 900 Fade til Tr<strong>om</strong>sö ä 3 sh. 9 d.<br />
1 J> » 2,600 » » Throndhjem ä 3 sh. 6 d.<br />
4 » » 10,900 » » Bergen a 2 sh. 4V,d. å 4 sh. 6 d.<br />
1 » » 1,300 » » Stavanger å 3 sh.<br />
4 » » 13,900 » » Christiania ä 3 sh. 6 d. ä 3 sh. 10'/2 d.<br />
12 Fartöier ialt, og til udenlandske Havne 297 Fartöier med Last og 15 i<br />
Ballast, ialt 324 Fartöier drsegtig 194,058 Tons og 1,943 Laester, mod 435<br />
Fartöier drsegtig 217,167 Tons og 10,843 Lsester i 1883.<br />
Den udgaaende Bruttofragt belöb sig til £ 225,039 mod £ 357,365<br />
i 1883. Et Barkskib drsegtig 257 Tons indkjöbtes for norsk Regning for<br />
Doll. 3,800.<br />
Fra svenske Fartöier römte 111 Mand, 25 afmönstredes og 124 paamönstredes.<br />
Fra norske Fartöier römde 446 Mand, 430 afmönstredes og 841 paamönstredes.<br />
Den l:ste Juli sidstleden traadte den reviderede Sölov i Kraft, ifölge<br />
hvilken alle og enhver s<strong>om</strong> forhyrer Söfolk i nogen af de Forenede Staters<br />
Havne forbydes under Straf af Faengsel og Böder at udbetale Forskud paa<br />
Hyren til vedk<strong>om</strong>mende Sömand selv, eller nogen anden Person for hans Regning<br />
med Undtagelse af Slsegtninge, der af ham forsörges. Skjönt Skipperne i<br />
Begyndeisen klagede över Umuligheden af at c<strong>om</strong>pletere deres Skibsbessetninger,<br />
da Boardingmesterne for at tiltvinge sig Forskud nsegtede Söfolkene Tilladelse<br />
til at mönstre og for dette Oiemed tilbageholdt deres Töi, saaat flere Skippere<br />
lod sig paa denne Maade tvinge til i Smug at give Forskud, synes der dog nu<br />
ikke at vssre nogen Vanskelighed for at hyre Folk uden Forskud, da Boardingmesterne<br />
fandt det umuligt for Isengere Tid at saette deres Villie igjennem.<br />
Det er at haabe, at Loven vil blive straengt overholdt, saaat dens Öiemed, at<br />
standse Röningsvsesenet, maa opnaaes. En af dens Fölger har vseret en Re-
207<br />
duktion i Hyrerne, grandet paa at Boardingmesteme, hvem disse höie Hyrer<br />
k<strong>om</strong> tilgode gjennem Indkassering af 1—4 Maaneders Forskud, nu ikke laengerc<br />
har nogen Interesse i at opskrue Hyrerne, da de ikke kan k<strong>om</strong>ine i Besiddelse<br />
af nogen Deel af samme. Hyrerne, s<strong>om</strong> ved Aarets Begyndelae var Doll. 25<br />
for Matroser og Doll. 20 for Letmatroser til Europa, ere nu Dol]. 10 å 15<br />
for Förstnsevnte og Doll. 7 ä 10 for Sidste.<br />
Paa Hospitalet indlagdes fra svenske Fartöier 19 Mand, hvoraf 2 hjemsendtes<br />
og de övrige udskreves helbredede. Fra norske Fartöier indlagdes 314<br />
Mand, hvoraf 1 döde, 16 hjemsendtes og 284 udskreves helbredede; 13 vare<br />
gjenliggende ved Aarets Slutning.<br />
Fra förliste Fartöier ank<strong>om</strong> 61 Mand, hvoraf 10 Skippere og Styrmsend<br />
hjemsendtes pr Dampskib; de övrige forskaffedes Hyre.<br />
Fra Havne inden de Forenede Stater ank<strong>om</strong> der i Aarets Löb 11,900<br />
Fartöier mod 11,807 i 1883 og 12,651 i 1882.<br />
Fra Havne udenfor de Forenede Stater ank<strong>om</strong> der 0,035 Fartöier, s<strong>om</strong><br />
fölger:<br />
Fragtmarkedet har i det forlöbne Aar selvfölgelig lidt under Trykket af<br />
den det hele Forretningsliv gjennemgaaende Flauhed. Saavel Udförselen af Kornvarer<br />
s<strong>om</strong> af Petroleum var ikke ubetydelig mindre end i 1883, medens Antallet<br />
af fragtsögende Dampskibe synes altid at vaere i Tiltagende, saaat Fragterne<br />
ved denne overdrevne Concurrenee reduceredes til Rater, der ikke kunde<br />
vsere andet end tabbringende. Hvad Seilskibene angaar, saa fordrives de med<br />
hvert Aar mere og mere fra Markedet, og det sammenlignelsesvis lille Antal,<br />
s<strong>om</strong> nu besöger denne Havn, har vanskelig ved att kuune gjöre endog nogenlunde<br />
lönnende Forretninger.<br />
Udförselen af Kornvarer i Seilskibe indskrsenkede sig til 101 Fartöier<br />
med 2,431,988 Bushels, deriblandfc kun 9 norske og 2 svenske Fartöier, s<strong>om</strong>
208<br />
ined Undtagelse af et norsk Fartöi, der i Februar Maaned afseilede til Laurvig,<br />
og et svenskt, s<strong>om</strong> i December afgik til Kapstaden, hovedsagelig sluttedes<br />
i October, November og December for spanske og franske Havne å circa 4 sli.<br />
107j d. pr Quarter. Desuden udförtes 42,961,799 Bushels Kornvarer i 1,120<br />
Dampskibe mod 4,311,850 Bushels i 174 Seilskibe og 44,204,009 Bushels i<br />
1,192 Dampskibe i 1883.<br />
Petroleumsfragterne vare gjennemsnitlig circa 25 % lavere end i 1883 og<br />
dalede i Mai Maaned endog ned til 1 sh. 9 d. pr Brl til Continentet, hvilket<br />
utvivls<strong>om</strong>t er den laveste Fragt for hvilken Petroleum nogensinde er bleven<br />
udfört herfra. Desforuden maa seldre Fartöier, for overhovedet at kunne faa<br />
nogen Fragt, betale en extra Assurance-Prsemie paa Lasten, s<strong>om</strong> i mange Tilfaelde<br />
belöber sig til 3 d. pr Brl., idet Assurance-C<strong>om</strong>pagnierne nu<br />
naegte at assurere Last, s<strong>om</strong> udskibes i aeldre Fartöier, uanseet at Skibet er af<br />
god Klasse, uden mod en extra höi Assurance-Prsemie, s<strong>om</strong> altsaa disse Fartöier<br />
selv maa paatage sig at betale forat kunne concurrere med bedre stillede Skibe.<br />
Uagtet der, under forrige Åars flaue Marked, naesten til enhver Tid var stor<br />
Överflöd paa fragtsögende Dampskibe, fragtedes dog blöt 13 saadanne med Petroleum,<br />
alle til Orienten, mod 4 i 1883 og 10 i 1882.<br />
Fölgende Tabel viser Fluctuationerne i Fragterne for Petroleum i det forlöbne<br />
Aar.
209
210<br />
Handelsrörelsen. Aaret 1884 har i det Hele taget efterladt mindre behagelige<br />
Erindringer i Handelsverdenen her, s<strong>om</strong> i de Forenede Stater overhovedet.<br />
Det Trjk, s<strong>om</strong> hvilede över Forretningslivet i de senest foregaaende Aar, udviklede<br />
sig videre i sidstledne Aar gjennem Trseghed i Omssetningen i alle<br />
Brancher, medens samtidig indehavdes store Beholdninger paa Lager af najsten<br />
alle Varesorter. Kornhösten var brillant, men paa Grund af Udlandets forholdsvis<br />
lille Behov og de deraf fölgende lavo Priser realiserede Landmasndene<br />
neppe nok til at dsekke Omkostningerne ved Vårens Frembringelse. Fabriksdriften<br />
haemmcdes til Standsning af mange Fabrikker, hvis Fabrikata ikke kunde<br />
sselges til kostsvarende Priser. Dog var det hovedsagelig de sidste 2 & 3 Åars<br />
letsindige Speeulationer i Vserdpapirer af enhver Beskaffenhed (isaer Jernbane-<br />
Aetier) s<strong>om</strong> i dette Tidsrum for den störste Deel har undergaaet en ruinerende<br />
Indskramkning i Vaerdien, s<strong>om</strong> i Förbindelse med Opdagelsen af de mest ublue<br />
Svindlerier af visse Bankprsesidenter og isajr af et Firma, der skjulte sine Bedragerier<br />
under et af Unionens mest fremragende Navne, s<strong>om</strong> foraarsagede en<br />
alvorlig Crisis i Mai Maaned, hvilket ledede til flere höitstaaende Huses og<br />
Bankers Suspension og for en kort Tid saa meget truende ud. Krisen var dog<br />
ikke af en saa ödelseggende Natur, s<strong>om</strong> man ved dens Udbrud befrygtede, men<br />
overstodes med forholdsvis Lethed, og allerede i Juli Maaned syntes Tiltroen<br />
for en stor Deel restitueret, skjöndt Bankerne paa Grund af flere större Manufaeturhandleres<br />
Fald iagttog den störste Vars<strong>om</strong>hed ved Discontering af<br />
Vexler. Uagtet August Maaned bragte Vished <strong>om</strong> en meget god Kornhöst, tog<br />
Forretningerne dog intet Opsving, men vedblev flaue, saaat flere Fabrikker nödtes<br />
til deels ganske at nedlaegge deres Virks<strong>om</strong>hed, og i October bidrog Presidentvalget,<br />
s<strong>om</strong> ved denne Leilighed skjsenkedes ualmindelig Opmserks<strong>om</strong>hed fra<br />
alle Kanter, til endvidere at undertrykke Handelsrörelsen. At New-Yorks Banker<br />
ved November Maaneds Udgang indehavde det hidtil uhörte Overskud af<br />
43 Millioner Dollars över det lovbefalede Keservefond tjener noks<strong>om</strong> til at<br />
bevise hvilken Flauhed der herskede i Forretningslivet mod Aarets Slutning.<br />
Fallitterne, s<strong>om</strong> i 1883 udgjorde for New-York Stat 1,130 med 39 Mill.<br />
Doll. Passiva, belöb sig i sidstledne Aar til 1,424 med 88,875,000 Doll. Passiva,<br />
hvoraf 718 med 77,875,000 Doll. Passiva falder paa New-York Stad og<br />
Brooklyn alene.<br />
Udförselen belöb sig til ialt 385,280.000 Doll., hvoraf Doll. 54,410,500<br />
Specie mod 368,832,431 Doll., hvoraf Doll. 16,390,005 Speeie i 1883. Indförselen<br />
belöb sig til 440,768,000 Doll., hvoraf Doll. 27,010,640 Speeie mod<br />
472,859,885 Doll., hvoraf Doll. 20,174,396 Specie i 1883, hvilket sammenlignet<br />
med 1883 viser en Reduetion i Vareexporten af circa 19 Mill. Doll. og<br />
i Importen af circa 39 Mill. Doll.<br />
Toldentraderne udgjorde Doll. 127,938,601 mod Doll. 138,095,982 i 1883.<br />
Indförselen til New-York anslaaes til 65 % af Total-Indförselen til de<br />
Forenede Stater, medens Udförselen beregnes til circa 47 % af Total-Udföraelen.<br />
De vigtigste Indförselsartikler vare:
Metaller:<br />
Manufacturvarer:<br />
211<br />
De vigtigste Udförselsartikler vare:<br />
Heraf angives at vsere udfört til:
212<br />
Exporten fra New-York till de Forenede Riger angives at bestaa hovedsagelig<br />
af:<br />
Kornvarer. Hvedehösten var i 1884 udmserket baade i Henseende til<br />
Quantitet og Qualitet og anslaaes til ialt 500 Mill. Bushels mod 420 Mill.<br />
Bushels i 1883. Maisgröden siges at vjere den störste, s<strong>om</strong> nogensinde er bleven<br />
indhöstet i de Forenede Stater, og anslaaes til 250 Mill. Bushels mere<br />
end i 1883 eller ialt 1,800 Mill. Bushels.<br />
Men denne store Gröde i Förbindelse med Udlandets ringere Behov end<br />
almindelig har bevirket, at Priserne for K<strong>om</strong>varer har iaar staaet ussedvanlig<br />
lavt, saaat saavel Kjöbmanden s<strong>om</strong> isser Landmanden har lidt derunder, idet<br />
den sidste i mange Tilfaelde ikke har kunnet realisere nok til at da?kke Grödens<br />
Frembringelse og Leverance til Markedet. Udsigterne til nogen synderlig Forbedring<br />
i Priserne ere ogsaa tvivls<strong>om</strong>me, idetmindste hvad Hvede angaar, idet<br />
England nu vil tage en stor Deel af sin Forsyning fra Indien, hvor man i de<br />
allerseneste Aar har lagt sig efter Dyrkning af Hvede i en meget stor Maalestok,<br />
tilskyndet dertil af de höie Priser, s<strong>om</strong> herskede for denne Artikel i<br />
Aarerne 1881 og 1882; skjönt samme kun var en Fölge af de mange Konsortier,<br />
s<strong>om</strong> dannedes for at opskrue Vserdien paa en Tid, da det europseiske<br />
Marked var i traengende Behov af denne Artikel. Fuldendt Bygning af flere<br />
Jernbaner, s<strong>om</strong> forbinder det Indre af Indien med de större Kyststeder, muliggjör<br />
nu ogsaa Leverance derfra til rimelige Priser, hvilket för naturligvis var<br />
umuligt, og den store Coneurrence vil utvivls<strong>om</strong>t virke trykkende paa det amerikanske<br />
Marked.<br />
Total Udförselen fra New-York belöb sig til:
hvoraf udskibedes til:<br />
213<br />
72,900 Bushels Byg<br />
3,906,200 Tönder Hvcdemel<br />
Priserne stillede sig i Aarets Löb s<strong>om</strong> fölger:<br />
Petroleum. Omendskjönt Forbruget har tiltaget betydeligt baade hor og<br />
i Udlandet, k<strong>om</strong> dog Udförselen herfra i 1884 ikke paa långt noer op til hvad<br />
nian havde haabet ved Aarets Begyndelse, idet denne Branche selvfölgelig ikke<br />
kunde undgaa at lide under det Handelen i det hele taget paahvilende Tryk.<br />
Sammenlignet med 1883 har Productionen aftaget, skjönt Anfallet af oliegivende<br />
Kilder har tiltaget; inedens den daglige Production saaledes i 1883 gik<br />
op til 66,714 Fade, var den i 1884 kun 64,888 Fade. Desuagtet var de<br />
olieproducerende Kilders Antal i 1883 kun 17,900 inedens de i 1884 steg<br />
til gjennemsnitlig 21,500. Naar det tages i Betragtning at enkelte af disse<br />
alene har daglig afgivet fra 3,000 til 4,000 Fade, vil det sees at Udbyttet<br />
for Störsteparten af Kilderne har vseret höist ubetydeligt. Bradford-Distriktot<br />
vedbliver fremdeles at afgive den störste Production, skjönt enkelte andre Distrikter<br />
s<strong>om</strong> Thorn Creek og Wardwell Ferry ogsaa har vist sig meget righoldige.<br />
Kvantiteten af den i Oliedistrikterne beroende uraffinerede OHe ansloges<br />
ved Aarets Ende til 35,953,891 Fade, <strong>om</strong>trent den samme Quantitet s<strong>om</strong> ved<br />
det nsestforegaaende Aars Udgang.<br />
Forbruget af Petroleum tiltager med hvert Aar inden de Forenede Stater,<br />
da Varen stadig vinder mere og mere Yndest s<strong>om</strong> Belysningsmiddel endog i de
214<br />
större Steder paa Grund af dens större Billighed end Gas og deas behageligere<br />
lysgivende Egenskaber, medens den ogsaa vinder Tndpas for niange andre Öiemed.<br />
Total-Udförselen af raffineret Petroleum fra de Forenede Stater var circa 12<br />
% mindre og af Naphta circa 35 % mindre end i 188S, men af raat Petroleum<br />
udskibedes derimod en noget större Quantitet. Udförselen til Europa var<br />
circa 24 % mindre end i 1883, hvorimod Exporten til China, Indien og Syd-<br />
Amerika forögedes 21 %.<br />
Udförselen fra New-York var i sidstledne Aar circa 10 % mindre end i<br />
1883, paa Grund af nyanlagte Petroleumsrender fra Oliedistrikterne til Philadelphia<br />
og Baltimore, fra hvilke Havne en foröget Udförsel der forfandt Sted.<br />
Priserne for raat Petroleum aabnede ved Aarets Begyndelse med Doll. 1.15<br />
pr Fad og varierede betydelig i Aarets Löb. Paa Grund af Krisen faldt Pri ;<br />
serne i Mai til 65 C, bvorefter de i August ätter steg til circa 80 C, men<br />
Rapport <strong>om</strong> Opdagelse af nye Kilder, hvis Capacitet angaves til 8,000 Fade<br />
pr Dögn, bragte Prisen igjen ned i 51 s /9 C, hvorpaa den, da disse Kilders<br />
Righoldighed aftog, ätter langs<strong>om</strong>t steg indtil den ved Aarets Slutning stod i<br />
80'/2 C.<br />
Det russiske Petroleum synes ikke at vtere uden Indflydelse paa Udskibningen<br />
herfra til Europa og Formindskelsen i Udförselen til de Forenede Riger<br />
antages at have sin Grund i Tilförsel fra Rusland.<br />
Nedenstaaende Tabel viser Priserne for Petroleum i New-York i Aaret<br />
1884.
215<br />
Oversigt över Udförselen af Petroleum fra New-York Aar 1884:<br />
Total Udförselen fra de Forenede Stater til Sverige og Norge var s<strong>om</strong><br />
fölger:
Oversigt över Udförselen af Petroleum fra de Forenede Stater i svenske og norske Fartöier.<br />
216
217<br />
Af Flæsk i Kasser udförtes 185,233,422 ffi, hvoraf 2,857,383 te til<br />
Sverige og Norge, og af Svinefedt 150,060,154 ffi, hvoraf kun 35,029 S angives<br />
at vasre udfört til de forenede Biger. Udförseien af disse Varer foregaar<br />
nu hovedsagelig fra Chicago, hvor Priserne i Aarets Löb vare s<strong>om</strong> fölger:<br />
Jern. Indförselen af svenskt Jern anslaaes til 29,200 Tons til New-York<br />
og 22,100 Tons til Boston foruden en forholdsvis ubetydelig Qvantitet Raajern.<br />
Markedet har uagtet denne ikke ubetydelige Indförsel vseret yderst flaut i det<br />
forJöbne Aar.<br />
En lidt animeret Bfterspörgsel efter »Wire Rods» i det förste Halvaar<br />
bragte Prisen paa denne Vare til at stige Doll. 2.BO a 3.00 pr Ton, men med<br />
Undtagelse heraf har Priserne vist en nedadgaaende Tendents, saaat de ved<br />
Aarets Slut var fra Doll. 2.BO a 5.00 pr Ton lavere end i 1883, eller Doll.<br />
68 ä 75 pr Ton for Stangjern og Doll. 65 ä 70 pr Ton for »Wire Rods».<br />
Maanederne October—December vare saa flaue, at naesten al Omsartning<br />
var standset, men ved dette Åars Begyndelse synes Udsigterne at vaere noget<br />
bedre. Qvantiteten af Jern paa Lager ved Aarets Slntning ansloges til circa<br />
7,000 Tons.<br />
Productionen af Raajern i de Forenede Stater ansloges ifölge statistisk<br />
Opgave til 4,600,000 Tons eller circa 500,000 mindre end i 1883. Jernindustrien<br />
har i det forlöbne Aar lidt betydeligt fra den almindelige Stagnation<br />
i Forretningslivet, saaat maDge Brug har v;eret nedlagt i flere Maaneder.<br />
Productionen af Trrekul-Jern var 20 % mindre end i 1883, men man<br />
experimenterer stadig med at anvende Staal istedet for de kostbarere Jernsorter,<br />
og ifölge seneste Underretning skal et af »Carpet Taek»-Fabrikkeme i<br />
Massachusetts nu producere en Staal-Tack, der siges at overgaa den af svensk<br />
Jern fabrikerede Tack i Qvalitet, til samme Pris, men muligviis vil nsermere<br />
Erfaring dog vise at dette ikke forholder sig saaledes.<br />
Træmasse. Indförselen i 1884 belöb sig til <strong>om</strong>trent 7,000 Tons fugtig<br />
og 600 Tons tör Trasmasse. Qvaliteten synes i det Hele taget at vaere ganske<br />
tilfredsstillende og de fleste hervaerende Papirfabrikker synes endog at foretrsekke<br />
det norske for det amerikanske Product, og er der saaledes al Grund<br />
til at haabe at Indförselen vil tiltage, forudsat at den tydske TrKmasse, s<strong>om</strong><br />
nu ogsaa indföres hertil, ikke viser sig at vsere en altfor strid Coneurrent hvad<br />
Prisspörgsmaalet angaar, idet Qvaliteten siges at vaere fuldk<strong>om</strong>menlig med den<br />
norske Artikel.<br />
Priserne vare fra £ 3 5 sh. a £ 4 pr Ton c. i f. New-York, og Salgsprisen<br />
her <strong>om</strong>trent l 5 /» C. pr ffi leveret til Jernbane i New-York.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 15
218<br />
De höie Jernbanerater, s<strong>om</strong> fordobles ved at man ogsaa maa betale Fragt<br />
paa 50 % Vand, har til Dato umuliggjort Salg i de vestlige Stater. Det<br />
eneste Haab for vor Trseniasses Udbredelse til det vestlige Marked er at de<br />
amerikanske Fabrikker vil la;re at vaenne sig til Brug af den torre Traainasse,<br />
s<strong>om</strong> de endnu ikke har gjort i nogen sserlig Grad.<br />
Vor kemisk praoparerede Tramiasse (Cellulose) vilde paa Grund af dens<br />
den amerikanske Vare overlegne Qvalitet finde et godt Marked her ders<strong>om</strong> den<br />
kunde offereres til en nogot laverc Pris end hidtil. Den amerikanske »unbleaehed<br />
spruce» sselges her å 3V2 C. pr % og bleget, hovedsagelig poplar, ä 4 C. pr "58.<br />
Tændstikker. Indförselen bestod i det forlöbno Aar hovedsagelig af Svovlog<br />
Paraffinstikker; maorkvoerdigt nok er det nwsten en absolut Umulighed at disponere<br />
över Sikkerhedsstikker i dette Marked; endskjijndt de for Tiden udbydes<br />
til en betydelig lavero Pris end Svovlstikkerne, idet Indehaverne önske at<br />
udrömme hvad der findes paa Lager, indskrsenker Afsfetningen sig til sjeldne<br />
Ordres paa 1 å 2 Kasser. Grunden til deres Usselgbarhed er alene at söge<br />
i det Bryderi, der forvoldes ved Nödvendigbeden af altid at bave ilsken eller<br />
det
219<br />
Heraf föregav 111.500 at ville forblivo i Staten New-York, medens de<br />
Ovrige strax spredte sig över de vestlige Stater.<br />
Angaaende Udsigterno for indevoerende Aar for liertil indvandrende Euiigranter<br />
skal jcg tillade mig at henföre til min specielle Indberetning til Conitnercc-<br />
Collegiet af den 16 Februar sidstleden.<br />
Gjennem Consulatet indkasseredes Arvemidler til Belöb Kr. 2,599.40 for<br />
svensk Regning og 2,445.90 for norsk Regning.<br />
Sundhedstilstanden har vasret god.<br />
Düsseldorf den 26 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Christian Börs.<br />
Enligt den offentliggjorda statistiska årsberättelsen öfver <strong>sjöfart</strong>en på Rhen<br />
floden, från Bingen till holländska gränsen, utgjorde sammanlagda antalet tons i<br />
de preussiska rhenbarunarne:<br />
I Diisseldorfs hamnar ank<strong>om</strong>mo <strong>och</strong> afgingo tillsammans:<br />
Staden Dtisseldorf räknar nu 110,033 invånare (ungefär 3,000 man militär<br />
inbegripna) <strong>och</strong> är till följd häraf den s<strong>om</strong> bland alla Rhenprovinsens<br />
<strong>och</strong> Westfalens städer har den största tillökning att uppvisa sedan sista folkräkningen.<br />
Det förflutna året har varit ganska ogyusamt för jerninduslrien in<strong>om</strong> Rhenproviasen<br />
<strong>och</strong> Westfalen, <strong>och</strong> visar det nya året inga tecken till att krisen skall<br />
vara öfverstånden. Större beställningar på lok<strong>om</strong>otiv ha visserligen anländt,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma att sysselsätta vissa grenar af jernindustrien, likväl kan detta ena-
220<br />
stående taktum ej betydligt iuverka på tillståndet i allmänhet. Priserna på<br />
stångjern ha sjunkit till en förut ej tänkbar grad, men vår marknads lägo<br />
öfverensstämmer i detta afseende med hela veildens. Anbuden å råjern öfverstiga<br />
efterfrågan. Den belgiska så väl s<strong>om</strong> den fransyska jernindustrien står<br />
ej bättre; i England <strong>och</strong> Skotland är förhållandet ej heller mera tillfredsställande<br />
enligt hvad de senaste <strong>berättelser</strong>na utvisa. Jernvägsmateriel ha på sista<br />
tiden haft bättre afgång; priserna på jernvägsskenor variera från 126 till 130<br />
mark pr ton. Fabrikerna för tillverkning af jernvägsvagnar hafva för närvarande<br />
sysselsättning tillfyllest.<br />
Ehuru man hoppats på en förbättring i stenkolsindustrien in<strong>om</strong> provinserna,<br />
hafva dessa förhoppningar likväl slagit fel, <strong>och</strong> utvisa <strong>berättelser</strong>na der<strong>om</strong> vid<br />
årets slut lika otillfredsställande resultat s<strong>om</strong> förut. In<strong>om</strong> tyska tull<strong>om</strong>rådet<br />
importerades från den 1 januari till 30 november<br />
<strong>och</strong> exporterades<br />
Under årets tre första qvartal befordrades från Westfalen till Hamburg<br />
405,340 tons. Till de tvenne förnämsta rhenhanmarna Ruhrort <strong>och</strong> Duisburg<br />
fördes under samma period s<strong>om</strong> följer:<br />
samt exporterades till utlandet<br />
Från Ruhrorts hamn meddelas följande angående <strong>om</strong>sättningen af stenkol:<br />
Införseln af stenkol utgjorde under årets sista månad 130,445 tons eller 8,155<br />
tons mer än under samma tid 1883. Utförselu uppgick samma månad till<br />
180,156.35 tons emot 148,010.35 tons året förut. Af ofvannämnda sändningar<br />
afgingo till Holland 101,990.60 tons, s<strong>om</strong> utgjorde 8,763.60 tons mer än i<br />
december 1883; till Belgien utfördes 28,505.45 tons, utgörande 10,504.70<br />
tons mer än under samma tid år 1883. Totalinförseln under hela året från<br />
den 1 januari till den sista december uppgick till 1,906,853.5 5 tons eller<br />
35,313.5 5 tons mer än år 1883 <strong>och</strong> utförseln under samma tidrymd till<br />
1,925,292.95 tons eller 22,654.35 tons mer än året förut.<br />
Sammets- <strong>och</strong> sidenindustrien är, isynnerhet hvad halfsidenvaror beträffar,<br />
mycket tryckt, <strong>och</strong> utförseln i längden <strong>om</strong>öjliggjord gen<strong>om</strong> den i det franska<br />
dekretet af den 18 september 1883, hvilket trädde i kraft den 1 januari 1884,<br />
gifna bestämmelsen angående »1 admission temporaire des fils de coton», hvarigen<strong>om</strong><br />
det engelska garnet från N:o 50 till de högsta numren tullfritt får<br />
införas, så vida den deraf förfärdigade varan in<strong>om</strong> sex månader derefter blifvit<br />
utförd. Man måste beklaga att denna den franska industrien sålunda medgifna<br />
lindring icke k<strong>om</strong>mit den tyska till del. Den förutsagda reaktionen har nu<br />
verkligen inträffat <strong>och</strong> antager rätt beklagansvärda dimensioner. 400 firmor af<br />
Neder-Rhenska halfsidenfabrikanter hafva inlemnat en ansökan <strong>om</strong> återfående af<br />
tullafgifterna för det fina b<strong>om</strong>ullsgarn s<strong>om</strong> blifvit användt till de exporterade
221<br />
halfsidcn- <strong>och</strong> sauinietsväfuaderna. För bedömande af ofvannämnda anspråk har<br />
regeringen förordnad <strong>om</strong> anställande af en närmare undersökning af frågan.<br />
Hemväfnadsindustrien vid Neder-Rhen sysselsätter många tusen menniskor, hvilka<br />
till största delen arbeta för export, <strong>och</strong> skulle inskränkning häruti innebära en<br />
stor fara. År 1881 uppgick antalet väfstolar för sammet till 25,761, för siden<strong>och</strong><br />
halfsiden till 16,799.<br />
Efter ingångna <strong>berättelser</strong> från Rhenprovinsens regeringsdiatrikt Koblenz,<br />
Köln, Trier, Aachen <strong>och</strong> Dusseldorf bör 1884 års skörd anses sås<strong>om</strong> något<br />
öfver medelmåttan.<br />
Hvad 1884 års vinskörd beträffar, skrifves från Rheingau att den utfallit<br />
högst tillfredsställande hvad qvaliteten vidk<strong>om</strong>mer, hvaremot qvantiteten ej står<br />
i öfverensstämmelso dermed. I hvarje fall är årets vinskörd bättre än 1883<br />
års <strong>och</strong> kan anses sås<strong>om</strong> en af de mest eftersökta af de tre sista decenniernas.<br />
Synnerligen rik har skörden utfallit i Hessiska Pfalz, s<strong>om</strong> producerar lätta <strong>och</strong><br />
billiga viner. Från Moseldistriktet meddelas att vinskörden utfallit medelmåttig,<br />
i åtskilliga trakter mer, i andra mindre; med godheten är man särdeles<br />
belåten.<br />
1883 års Moselviner hafva nu betydligt fallit i pris. till följd af sista<br />
skördens förträffliga beskaffenhet.<br />
S. V. Helander.<br />
Madrid den 24 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Någon statistik öfver importen från de Förenade rikena till Madrid är<br />
<strong>om</strong>öjlig att uppgifva, ty ehuru varorna visserligen gå gen<strong>om</strong> stadstull (octroi),<br />
antecknas dock icke hvarifrån de leda sitt ursprung.<br />
Förut<strong>om</strong> de af våra produkter s<strong>om</strong> redan vunnit fast marknad här, torde<br />
<strong>om</strong>nämnas några andra, med hvilka jag särskildt sysselsatt mig <strong>och</strong>, efter noggrann<br />
undersökning, funnit kunna införas från de Förenade rikena. Sådane<br />
äro: byggnadssnickeri <strong>och</strong> byggnadsbeslag, gruf- <strong>och</strong> åkerbruksredskap, lok<strong>om</strong>obiler<br />
<strong>och</strong> andra ångmaskiner.<br />
Priserna här på dessa artiklar äro för oss ganska gynsamma, <strong>och</strong> anser jag,<br />
att en konkurrens från de Förenade rikena icke allenast är möjlig, utan äfven<br />
fullt utförbar, till följd hvaraf jag i ofvannämnde artiklar här etablerat en<br />
affär <strong>och</strong> öppnat en rymlig, permanent expositionslokal, belägen i början af<br />
Madrids största <strong>och</strong> bäst ren<strong>om</strong>merade boulevard, Paseo de Recoletos, <strong>och</strong> är<br />
nämnda lokal afsedd endast för varor från de Förenade rikena. I denna lokal<br />
utställas ett eller flere exemplar, i den mån utrymmet tillåter, af maskiner,<br />
redskap <strong>och</strong> snickeriarbeten, hvaraf jag äfven har ett upplag, för att genast<br />
kunna effektuera beställningar.<br />
De svenska grufredskapen äro här väl kända sedan den sista grufexpositionen,<br />
<strong>och</strong> är der<strong>om</strong> redan tillräckligt ordadt, för att de här behöfva vidare<br />
<strong>om</strong>nämnas.<br />
Våra åkerbruksredskap hafva vunnit erkännande gen<strong>om</strong> sin soliditet <strong>och</strong><br />
noggrannhet i detaljernas utförande, <strong>och</strong> äro de priser s<strong>om</strong> kunna hållas dera<br />
gynsamma för en vinstgifvande afsättning. Dock har man nödgats <strong>om</strong>konstruera<br />
en del redskap efter bruket här.<br />
Lok<strong>om</strong>obiler <strong>och</strong> ångmaskiner synas icke kunna betinga fullt så fördel-
222<br />
aktiga priser s<strong>om</strong> de nyssnämnda redskapen, mon kunna dock säljas till samma<br />
pris s<strong>om</strong> de af engelsk fabrikation, <strong>och</strong> hvad beträffar utförande <strong>och</strong> materiel,<br />
anser jag våra vara de engelska öfverlägsna.<br />
Byggnadssnickeri betingar här höga priser, men har hittills nästan uteslutande<br />
utförts af inhemskt trä, s<strong>om</strong> är något hårdare, men framför allt är mindre<br />
ömtåligt för de förändringar mellan fuktig <strong>och</strong> varm temperatur, s<strong>om</strong> här i<br />
hög grad äro radande. Snickeri, förfärdigadt af skandinaviskt trä, har här visat<br />
sig icke vara fullt tillfredsställande, men har detta berott af att snickeriet<br />
förfärdigats af endast skeppningstorrt trä, hvilket är långt ifrån att vara så<br />
fullständigt torrt s<strong>om</strong> det trä, hvilket utgår från en väl ordnad snickerifabriks<br />
ångtorkapparat, hvaraf i Madrid, <strong>och</strong> antagligen i hela Spanien, icke finnes en<br />
enda. Min öfvertygelse är att snickeri, så <strong>om</strong>sorgsfullt beredt s<strong>om</strong> sker i de<br />
Förenade rikenas större snickerifabriker, skall vinna god afsättning, sedan det<br />
visat sig att det väl kan stå emot detta klimat.<br />
I kuststäderna använder man hufvudsakligast nordiskt trä till snickeriarbeten.<br />
Försök hafva gjorts att här införa jernvägsmateriel från de Förenade rikena,<br />
men, så vidt jag vet, utan resultat, emedan konkurrensen med de stora tyska,<br />
franska <strong>och</strong> belgiska fabrikerna icke kunnat uthärdas.<br />
Jag hyser god förhoppning <strong>om</strong>, att en del förut icke hit införda alster af<br />
de Förenade rikenas industri skola få en ink<strong>om</strong>stbringande afsättning i Spanien,<br />
men visst är, att det k<strong>om</strong>mer att kräfva tid <strong>och</strong> mycket arbete innan en sådan<br />
i någon mer betydande skala kan k<strong>om</strong>ma till stånd. Mången har trott, att man<br />
blott behöfde sända hit varor för att genast få dem sålda, men detta är ett<br />
lika stort misstag s<strong>om</strong> det att tro, att det goda rykte ett fabrikat förskaffat<br />
sig in<strong>om</strong> hemlandet, skall hafva spridt sig hit. Här hafva varor från de stora<br />
industriidkande länderna vunnit fast fot, <strong>och</strong> torde det derföre synas för den<br />
ytlige betraktaren s<strong>om</strong> vore det icke möjligt för de Förenade rikena att uthärda<br />
konkurrensen med dem; men då man i detalj studerar förhållandena,<br />
<strong>och</strong> dervid tager i betraktande landets föga utvecklade industri, men stora behof,<br />
skall man finna att en konkurrens är fullt utförbar i en stor del artiklar,<br />
ehuru det kräfver både tid <strong>och</strong> arbete att vinna förtroende för varorna.<br />
Att någon betydande smörimport från de Förenade rikena hit kan k<strong>om</strong>ma<br />
till stånd, tror jag icke, dels emedan förbrukningen deraf är ringa, enär olja<br />
ersätter smöret, <strong>och</strong> dels emedan det här en del af året rådande varma klimatet<br />
nödvändiggör smörets försändande i hermetiskt tillslutna mindre kärl, hvilka<br />
fördyra varan. Ost importeras deremot i stora qvantiteter, <strong>och</strong> kunde i de<br />
Förenade rikena åstadk<strong>om</strong>mas s. k. Schweizer-ost <strong>och</strong> Holländsk ost, skulle dessa<br />
här finna en god marknad.<br />
En del mindre artiklar hafva redan vunnit insteg här <strong>och</strong> torde k<strong>om</strong>ma<br />
att röna än ytterligare efterfrågan. Sådana äro: punsch, öl, porter, papper,<br />
tändstickor etc.<br />
Ett oeftergifligt vilkor för fördelaktig <strong>handel</strong> på Spanien i nämnda varor,<br />
nemligen direkta <strong>och</strong> billiga ångbåtförbindelser, saknas dock. De varor jag hittills<br />
mottagit hafva alla sändts öfver London <strong>och</strong> Lissabon, emedan jag funnit<br />
denna väg vara den bästa, <strong>och</strong> nödgas dermed fortsätta tills regulier <strong>och</strong> direkt<br />
förbindelse k<strong>om</strong>mer till stånd.<br />
Helsotillståndet i Madrid har i allmänhet under årets lopp varit godt <strong>och</strong><br />
staden under sistlidne s<strong>om</strong>mar förskonad från den i Europa då pågående koleraepidemin,<br />
hvartill torde mycket bidragit de stränga karantänsåtgärder s<strong>om</strong> vidtagits<br />
för att skydda staden.<br />
A. F. Abrahamson.
Venedig den 7 april 1885.<br />
223<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I likhet med de 2:ne föregående åren ank<strong>om</strong> ej heller under år 1884<br />
något svenskt fartyg till distriktet.<br />
Den norska <strong>sjöfart</strong>en på distriktet framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjorde således 15 <strong>om</strong><br />
7.780 tons. Endast ett fartyg <strong>om</strong> 549 tons afgick med last till utrikes ort.<br />
alla öfriga afgingo i barlast eller med restladdning.<br />
Till hufvudstationen anlände 12 norska fartyg <strong>om</strong> 6,327 tons.<br />
Bruttobeloppet af ingående frakter utgjorde c:a 220,000 lire, af utgående<br />
c:a 6,000 lire, tillsammans alltså c:a 226,000 lire mot tills. c:a 168,000 lire<br />
under år 1883.<br />
Under de 5 senaste åren besöktes distriktet af följande antal med last<br />
ank<strong>om</strong>na norska fartyg, nemligen:<br />
Under denna period anlände endast 2 svenska fartyg <strong>om</strong> tills. 421 tons.<br />
Införseln från Norge till distriktet utgjordes af c:a 142.000 vog rundfisk,<br />
direkt införda medelst 11 norska ångfartyg, samt af indirekt, via Hull, importerade<br />
c:a 6,000 vog dito, hvartill k<strong>om</strong>ma några mindre partier från Triest<br />
<strong>och</strong> Genua äfvens<strong>om</strong> 3- å 400 tons rund- <strong>och</strong> klippfisk via England till Ancona.<br />
Rundfiskimporten öfrerstiger år 1884 det föregående årets införsel med <strong>om</strong>kr.<br />
50,000 vog, hvilket förklaras af det goda fisket i Norge i förening med billigare<br />
priser, hvilka möjliggjort en vidsträcktare förbrukning af varan, <strong>och</strong> hade<br />
kolerans uppträdande sistlidne höst i norra Italien lyckligtvis icke till följd någon<br />
betydligare inskränkning i konsumtionen af denna artikel, sås<strong>om</strong> man mångenstädes<br />
befarade.<br />
Af andra fiskvaror var isynnerhet införseln af sill från England betydlig,<br />
särdeles under innevarande säsong, <strong>och</strong> uppgick denna import under förlidet år<br />
till c:a 28,000 tunnor, mest af lägre qvaliteter, hvaremot de finare sorterna<br />
vanligen sändas till Genua <strong>och</strong> Livorno. Afven från de Förenade rikena borde<br />
sill kunna blifva en exportartikel till Italien <strong>och</strong> särskildt Venedig, men den<br />
måste vara beredd <strong>och</strong> packad lika med den engelska varan <strong>och</strong> naturligtvis<br />
äfven kunna upptaga konkurrensen beträffande priset.<br />
För norsk rundfisk betalades efter qvalitet, för finmarksvara 71 å 73 lire,<br />
för god bergenser 83 lire i större partier <strong>och</strong> i detalj 90 lire. I Ancona<br />
var medelpriset för l:ma norsk rundfisk i detalj 95 lire, för engelsk klippfisk<br />
80 lire, allt pr 100 kg. <strong>och</strong> inclusive tullsatsen, 5 lire pr qvintal.
224<br />
Engelsk sill, hvars priser betydligt nedgått under innevarande säsong, såldes<br />
här mot slutet af året till 12 a 14 lire pr tunna, å 70 kg., mot att tidigare<br />
samma qvalitet betalades med 22 lire.<br />
Saltade sardeller betalades med 35 å 45 lire pr baril, <strong>och</strong> var införseln<br />
af denna artikel från Sicilien, Istrien <strong>och</strong> Dalmatien c:a 16,000 bariler.<br />
Vid slutet af år 1884 utgjordes härvarande rundfisklager af c:a 35,000 vog.<br />
Af svenskt jern har ingen direkt införsel egt rum, men väl något hitsändts<br />
via England. Möjligen skulle det vara af nytta <strong>om</strong> våra större jernverk utsände<br />
på franska eller italienska affattade priskuranter, äfven illustrerade, antingen<br />
till konsulatet eller direkt till »La Societa Veneta per Imprese e costruzioni<br />
pubbliche» i Padova, ett af de första bolag för byggnadsföretag i<br />
Italien, med ett grundkapital af 20,000,000 lire.<br />
Skörden var i allmänhet en god medelskörd, majs betydligt öfver, vin<br />
deremot under medelmåttan.<br />
Ett sedan århundraden i Venedig kändt <strong>och</strong> erkändt behof har under våren<br />
1884 fylts, i det att den med stora svårigheter oeh kostnader (en följd<br />
af stadens läge <strong>och</strong> byggnadssätt) utförda vattenledningen från floden Brenta<br />
då blef fullständigt färdig, <strong>och</strong> gifver ledningen ett godt <strong>och</strong> rikligt dricksvatten.<br />
Helsotillståndet var under större delen af året godt, men i september <strong>och</strong><br />
oktober uppträdde koleran på några ställen i distriktet; sedan slutet af november<br />
har koleran fullständigt upphört, deremot råder ända sedan sistlidne höst<br />
en koppepidemi i <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring staden Venedig, nu dock med minskad intensitet.<br />
Levuka (Fijiöarna) den 10 januari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
C. V. Lexow.<br />
Intet fartyg från de Förenade rikena besökte distriktet under år 1884.<br />
Handeln på kolonien har befunnit sig i ett tryckt tillstånd till följd af<br />
prisfallet å socker, men är nu hopp att en snar förändring till det bättre skall<br />
inträda.<br />
Kopsen.<br />
Innehåll: Düsseldorf (sid. 219), Havre (sid. 196), Levuka (sid. 224), Madrid (sid.<br />
221), New-York (sid. 206), Riga (sid. 169), Valparaiso (sid. 177), Venedig (sid. 223), Victoria<br />
(sid. 205), Washington (sid. 178).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:O 5.<br />
Hamburg den 31 Mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på generalkonsulsdistriktet under år 1884<br />
framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 522, <strong>om</strong> 225,193<br />
tons, deraf 119 svenska <strong>om</strong> 36,841 <strong>och</strong> 403 norska <strong>om</strong> 188,352 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 352, <strong>om</strong> 164,247 tons,<br />
deraf 106 svenska <strong>om</strong> 32,719 <strong>och</strong> 246 norska <strong>om</strong> 131,528 tons.<br />
Skibsfart, Fragter m. m. I Aaret 1884 ank<strong>om</strong> til Hamburg 119 svenske<br />
Fartöier, drsegtige 37,212 Tons, deraf 90 Dampskibe, drrcgtige 24,330'/, Tons,<br />
og 29 Seilfartöier, drsegtige 12,881'/„ Tons.<br />
Af disse 119 Fartöier k<strong>om</strong> fra Sverige 80, alle Dampskibe og af Drsegiighed<br />
21,180 Tons; de fleste af dem vare s<strong>om</strong> ssedvanligt i regelbunden Fart.<br />
De bragte blandet Last undtagen to, s<strong>om</strong> indehavde Belasgningssteen; og de gik<br />
alle herfra tilbage til Sverige med Stykgods.<br />
Af de fra ikke svenske Havne k<strong>om</strong>ne 39 svenske Fartöier, drsegtige 16.032<br />
Tons, vare 10 Dampskibe, drsegtige 3.150V2 Tons. Et af disse k<strong>om</strong> fra Christiania<br />
med Is, to fra Rusland med Rug og Planker; et fra Geestemiinde, et<br />
fra Papenburg, et fra England samt fire fra Altona, alle ballastede. To af<br />
dem gik til tydske Östersöhavne og 6 tilbage til Sverige, alle med Stykgods:<br />
et gik hjeni ballastet og et blev overliggende ved Aarets Udgang.<br />
De 29 Seilfartöier vare drsegtige 12.8Sl73 Tons og 26 af dem indehavde<br />
Ladning; deriblandt vare 4 fra New-York med Petroleum, 5 fra Charleston<br />
med Harpix eller Terpentin, et fra Darien med Piteh Pine, et fra Brans Island<br />
med Guano, 9 fra Mexiko med Mahogni og Farvetrse, 4 fra Hayti med<br />
Farvetrse samt et fra Vestindien med Tobak og et fra London med Linolie,<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 16
226<br />
— medens tre k<strong>om</strong> ballastede fra Elbhavne. Af disse 29 Fartöier gik herfra<br />
7 til Sverige, nemlig to med Salt og 5 ballastede; to gik til England ballastede;<br />
7 til de Forenede Stater, nemlig 6 med Salt og t<strong>om</strong>me Petroleumtöndcr<br />
og et ballastet; to til Vestindien med Stykgods og et sammestedahen med Steenkul;<br />
to til Brasilien, et til Buenos Ayres og et til de kanariske Öer med Stykgods,<br />
3 til Mexiko, deraf to med Stykgods og et ballastet, samt et til Elbhavn<br />
ballastet; to bleve overliggende ved Aarets Udgang.<br />
Til Altona k<strong>om</strong> 8 svenske Fartöier, deraf 5 Dampskibe, nemlig 4 med<br />
Brolaegningssteen fra Sverige og et med Traelast fra Rusland, samt 3 Seilfartöier,<br />
nemlig to med Farvetrae fra Hayti og Rosario samt et fra Hamburg med<br />
Ballast. Alle afgik uden Ladning, deraf to til Sverige og Resten til tydske<br />
Havne.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> kun to svenske Fartöier, Seilskibe, begge med Harpix fra<br />
Wilmington; de afgik med Ballast, det ene til Sverige, det andet til tydsk<br />
Havn.<br />
Til Kuxhaven k<strong>om</strong> ligeledes to svenske Seilfartöier, begge fra udenlandske<br />
Steder og paa Grund af Havari; de gik derfra ballastede til tydske Havne. —<br />
Til Glilckstadt k<strong>om</strong> intet svensk Fartöi.<br />
I 1883 k<strong>om</strong> til Hamburg 114 svenske Skibe, draegtige 36,132'/, Tons,<br />
deraf 83 Dampskibe af Draagtighed 21,858'/, Tons og 31 Seilfartöier, draegtige<br />
14,274 Tons. Af disse 114 Fartöier k<strong>om</strong> 79 fra Sverige, draegtige<br />
19,867'/, Tons, deraf 3 Seilfartöier, medens der blandt de 35 fra andre Lande<br />
var 28 Seilskibe. — I 1882 k<strong>om</strong> 129 svenske Fartöier, draegtige 36,788 Tons,<br />
deraf 97 Dampskibe af Draegtigbed 25,502 Tons.<br />
Til Hamburg k<strong>om</strong> i 1884 359 norske Fartöier, drsegtige 178,393 Tons,<br />
deraf 147 Dampskibe, draegtige 81,550 Tons, og 212 Seilfartöier, draegtige<br />
96,843 Tons.<br />
Af disse 359 norske Fartöier k<strong>om</strong> fra Norge 196, draegtige 95,301 Tons,<br />
nemlig 118 Dampskibe og 78 Seilfartöier af resp. 69,888 og 25,413 Tons<br />
Draegtighed.<br />
De fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Dampskibe, de fleste gaaende i regelbunden<br />
Fart, indehavde blandet Last undtagen et s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> med Ballast samt sex med<br />
Is og et med Trän og Fiskeguano; alle vendte tilbage til Norge med Stykgods<br />
undtagen tre s<strong>om</strong> gik ballastede ligeledes til Norge, et s<strong>om</strong> gik ballastet<br />
til Antwerpen og to med Stykgodsladninger ti! Danzig og Carthagena. — Af<br />
de fra Norge hidk<strong>om</strong>ne norske Seilskibe indehavde 66 Is, 3 Fiskeguano og 6<br />
Sild samt tre vare ballastede; 47 gik herfra tilbage til Hjemlandet, nemlig et<br />
med Stykgods og de övrige ballastede; et udgik til Lagos, to til Macassar og<br />
et til Rusland, alle med Stykgods; 7 til Amerika, nemlig 4 med Salt og<br />
t<strong>om</strong>me Petroleumtönder, samt 3 ballastede. To gik til England, 3 til Rusland<br />
og 11 til Sverige, alle ballastede, to til Elbhavne med hidbragt Is og Sild samt<br />
to til Ostersöhavne med hidbragte Sildeladninger.<br />
Fra udenlandske Havne eller Farvande k<strong>om</strong> 163 norske Fartöier, draegtige<br />
83,092 Tons, deraf 29 Dampskibe, draegtige 11,662 Tons. Syv af disse sidste<br />
k<strong>om</strong> fra Grönlandshavet med Saelspaek, syv k<strong>om</strong> fra Storbritannien med Sild,<br />
sex k<strong>om</strong> fra Bremerhaven, deraf fire med Stykgods og to ballastede. Et k<strong>om</strong><br />
fra Valencia med Sydfrugter, tre fra Nicolajew med Rug, et fra Riga med<br />
Havre, et fra Antwerpen med Stykgods, et fra Bordeaux og to fra Elbhavne<br />
ballastede. Af bemeldte Fartöier gik 15 herfra til Norge, nemlig 6 med Stykgods<br />
og 9 (deriblandt alle med Saelspsek hidk<strong>om</strong>ne) ballastede; 3 til Middelhavet,<br />
et til Sverige og et til Antwerpen, alle med Stykgods; 9 afgik ballastede,<br />
de fleste af disse til England.
227<br />
Af de 134 fra Udlandet hidk<strong>om</strong>ne norske Seilfartöier indehavde 126 Ladning,<br />
deraf 81 fra de Forenede Stater, nemlig 41 Petroleum, 30 Harpix og<br />
Terpentin, 5 Oliekager, 2 Valuödtrse og 3 Pitch Pine. 9 bragte fra Vestindien<br />
Farvetrae, 3 Guano og et Tobak ligeledes derfra; 4 k<strong>om</strong> fra Mexiko<br />
med Farvetrse og 2 sammestedsfra med Mahogni; 3 fra Venezuela med Guano,<br />
et fra Basein med Ris, et fra Fidchiöerne med Kopra, et fra Australien med<br />
Guano, 3 fra Brasilien med Kaffe, to fra Afrika, det ene med Palmenödder<br />
og det andet med Stykgods, 2 fra Bayonne med Harpix, 2 fra Marseille med<br />
Oliekager, et fra S:t Ybes med Salt, 2 fra franske Havne med Viin, et fra<br />
Skotlaud med Sild, 2 fra Rusland med Planker og Tjsere, 2 fra Sverige med<br />
Planker og 3 fra Nedre Elben ifolge Havari; 8 k<strong>om</strong> her ballastede ligeledes<br />
fra Steder inden dett.e Konsulatdistrikt.<br />
Af de saaledes naevnte 134 Skibe gik herfra med Last til de Forenede<br />
Stater 54, nemlig 51 med Cement, Salt, t<strong>om</strong>me Petroleumtönder og Jern samt<br />
3 med Stykgods; 2 gik til Norge, et til Sverige og 3 til Lagos, 7 til La<br />
Guayra og Porto Cabello, 4 til Brasilien, 2 til Venezuela, 3 til Australien, 4<br />
til Spanien og et til Callao, 2 til de kanariske Oer, et til Rusland og et til<br />
Stettin, alle med Stykgods; 4 til Vestindien, nemlig 2 med Stykgods og 2 med<br />
Steenkul; 3 til Mexiko, deraf et med Steenkul og 2 med Stykgods, samt et til<br />
Rangoon med Salt. — Ballastede gik 14 til Norge og 14 til andre Lande; 13<br />
bleve her overliggende ved Aarets Udgang.<br />
Til Altona ank<strong>om</strong> fra Norge 4 norske Fartöier, nemlig 3 Dampskibe med<br />
Steen og et Seilfartöi med Is. Fra andre Lande 7 Seilfartöier og et Dampskib,<br />
sidstnsevnte fra Königsberg med Rug; af de övrige 2 fra Hayti og et fra<br />
Wilmington med Farvetrse, et fra Alexaudria med Hvede, et fra Rio med<br />
Kaffe, et fra Charleston med Harpix samt et fra Elbhavn uden Ladning. Af de<br />
fra Norge k<strong>om</strong>ne Fartöier bortgik ballastede 2 til Norge og 2 til tydske Nordsöhavne;<br />
af de övrige gik et til Charleston med Salt, et med endeel af den<br />
medbragte Ladning til anden Elbhavn og 5 med Ballast fordetmeste ogsaa til<br />
Elbhavne; et blev overliggende ved Aareta Udgang.<br />
Til Harburg k<strong>om</strong> fra Norge 22 norske Fartöier, nemlig et Dampskib og<br />
19 Seilfartöier med Is samt 2 Seilfartöier med Sild; fra andre Lande k<strong>om</strong> 8<br />
Seilfartöier, nemlig 5 fra Lagos med Palmenödder og 3 fra Nordamerika med<br />
Harpix. Af de fra Norge k<strong>om</strong>ne Fartöier gik et, Dampskibet, ballastet til anden<br />
Elbhavn; de andre vendte tilbage til Hjemlandet, 2 med Salt og Resten<br />
baliastet. De fra andre Lande k<strong>om</strong>ne Skibe afgik alle uden Ladning, deraf et<br />
til Norge og 5 til Elbhavne.<br />
Til Gluckstadt k<strong>om</strong> 6 norske Seilfartöier, nemlig 5 fra britiske Havne<br />
med Steenkul og et fra Rusland med Planker; de gik alle hjem til Norge ballastede.<br />
Til Kuxhaven k<strong>om</strong> 16 norske Seilfartöier, deraf 11 fra Norge, nemlig 6<br />
med Is, 4 med Traelast og et med Fiskeguano og Trän. Det sidstnsevnte lossede<br />
og gik tilbage ballastet, og det samme var Tilfseldet med 5 af Isfartöierne,<br />
medens det 6:te gik med sin Ladning til Hamburg. Trselastskibene k<strong>om</strong><br />
ind for Havari; 3 af dem udgik igjen med sine Ladninger, et til Elbhavn og<br />
2 til andre fremmede Havne, det 4:de kondemneredes. De fra udenlandske<br />
Havne k<strong>om</strong>ne 5 Fartöier anlöb Stedet deels for Havari og deels paa Grund af<br />
Isvanskeligheder; et af dem, fra Brasilien med BöJner, lossede; alle gik siden<br />
videre, deraf et ballastet til Norge.<br />
I 1883 k<strong>om</strong> til Hamburg 339 norske Fartöier, drsegtige 171,128 Tons,<br />
deraf 157 Dampskibe, drsegtige 80,261 Tons, og 182 Seilfartöier, draegtige<br />
90,867 Tons. Af disse 339 Fartöier k<strong>om</strong> 133, af Drajgtighed 71,563 1/2
228<br />
Tons, deriblandt 7 Seilskibe, fra Norge, medens der blandt de 206 fra andre<br />
Lande var 175 Seilfartöier. I 1882 k<strong>om</strong> her 321 norske Fartöier, drjegtige<br />
163,141 Tons, deraf 147 Dampskibe, drsegtige 70,178'/, Tons.<br />
I det Hamburgske Konsulatdistrikt indkjöbtes i 1884 for svensk Regning<br />
sex fremmede Fartöier, drsegtige 2,25372 Tons.<br />
For norsk Regning indkjöbtes i det Hamburgske Konsulatdistrikt i 1884<br />
7 fremmede Fartöier, tilsammen af Draegtighed 1,926 Tons. Deri er indbefattet<br />
et Fartöi, hvor<strong>om</strong> Kjöbekontrakten afsluttcdes i Holland, medens det laa i Kuxhaven.<br />
Fra Sverige k<strong>om</strong> til Hamburg-Altona <strong>om</strong>trent 172 ikke svenske Fartöier.<br />
deraf 107 med Granit- og Brolsegningssteen, saaledes ikke mindre end 85 fra<br />
Halmstad samt 14 fra Vestervik; derhos 6 med ildfa^t Leer og Steen fra<br />
Höganäs; 34 med Traalast, deraf 16 fra Karlshamn og 11 fra Kalmar, de<br />
övrige med Jern, Is, Kridt. Kietaffald og blandet Last. Af disse Fartöier<br />
vare Seilskibe 143 tydske, 7 holländske, 2 norske (med Traalast), 2 danske og<br />
et britisk samt Dampskibe 15 tydske og 2 danske.<br />
Fra Norge k<strong>om</strong> <strong>om</strong>trent 54 ikke norske Fartöier. Af disse bragte 35 Is.<br />
deriblandt 10 fra Kragerö; af 4 hidförtes Trfelast, samt Trän, Fiskeguano,<br />
Sild, Reensdyrsliorn, Been og Apatit m. m. af 15, deriblandt 11 fra Finmarken.<br />
Af disse Fartöier vare 43 tydske, 4 holländske, 4 danske, 2 engelske og<br />
et svensk. 21 vare Dampskibe, deriblandt det svenske Fartöi; disse k<strong>om</strong> alle<br />
med Is.<br />
Paa dette Konsulatkontor udmönstredes for svenske Skibe 70 Svenske, 11<br />
Normsend og 22 Udlsendinge, medens fra dem afmönstredes 62 Svenske, 7<br />
Norske og 28 Udlsendinge. For norske Skibe udmönstredes 168 Svenske, 276<br />
Norske og 109 Fremmede; og fra dem afmönstredes 127 Svenske. 442 Norske<br />
og 132 Udlsendinge. I 1883 var her for svenske Skibe udmönstret 63 Svenske,<br />
17 Norske og 15 Udlsendinge, medens her afmönstredes 67 Sveuske, 12<br />
Norske og 27 Fremmede. For norske Skibe udmönstredes 217 Svenske, 397<br />
Normaend og 241 Fremmede, medens derfra afmönstredes 187 Svenske, 540<br />
Norske og 158 Udlaendinge. Her blev altsaa i 1884 idethele udmönstret 238<br />
Svenske og 287 Norske; i 1883 derimod 280 Svenske og 414 Normrend. I<br />
1882 vare disse Tal resp. 264 og 396, i 1881 201 og 268, i 1880 145 og<br />
227, i 1879 137 og 148. Efter en temmelig jevn Stigen igjennem et laengere<br />
Tidsrum sees der saaledes i det sidste Aar at have vasret temmelig Til<br />
bagegang; adskillige Rederier foretrak nemlig for deres hervaerende Skibe at<br />
lade Forhyring og Paamönstring foregaa paa Hjemstederne, idet dersteds fandtes<br />
nok af duelige Folk, der höiligen trsengte til Beskjaeftigelse. Vistnok medförer<br />
saadant, foruden Udgifterne ved Folkenes Hidsendelse, Tab af den Fordeel<br />
s<strong>om</strong> Mönstring paa Konsulatkontor bringer, fordi der ikke kan krteves Gebyr<br />
for samme.<br />
For dem s<strong>om</strong> her udmönstredes, var Hyren <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i 1883, saaledes<br />
i Gjennemsnit for fuldbefaren Matros 44 å 45 Kröner eller <strong>om</strong>trent 50 Mark,<br />
vistnok med nogen Tendens til at synke, efteråt den fra 1881 af havde vseret<br />
i Stigen. At den igjennem 1884 holdt sig temmelig oppe, skyldtes maaskee<br />
for nogen Deel den Omstsendighed at Hyrebasernes Interesser her faldt sammen<br />
med Folkenes.<br />
Antallet af Ikke-Tydskere, s<strong>om</strong> her paamönstredes tydske Fartöier, var<br />
1,936, af hvilke <strong>om</strong>trent to Trediedele eller endog derover regnes at have<br />
vaeret Svenske eller Norske; overhovedet udmönstredes her paa disse Fartöier<br />
24,716 Mand; i 1883 var Tallet af her paa tydske Skibe Udmönstrede 22,376,<br />
hvoraf 1,637 Ikke-Tydske. Paa britiske Skibe udmönstredes her i 1884 284
229<br />
Svenske og 218 Norske, saaledes betydeligt flere end i 1883, da neinlig Tallet<br />
var resp. 221 og 177; i 1882 og 1881 var det gjennemsnitlig 250 og 240,<br />
i 1880 og 1879 244 og 194. Paa danske Fartöier mönstrede her i 1884<br />
54 Svenske og 29 Nornisend; i 1883 var Tallet resp. 50 og 37, i 1882 51<br />
og 35, i 1881 57 og 22.<br />
De af dette Konsulat med Penge eller frit Ophold og tildeels fri Hjenireise<br />
understöltede Sönisends Antal var 61. deraf 27 svenske og 31 norske, en<br />
engelsk, en amerikansk og en tydsk, hvilken sidste saavels<strong>om</strong> tre af de svenske<br />
havde tjent paa norske Skibe; det her stedfundne Udljeg for disse Understöttelser<br />
var 1,811 Mark, hvori ikke indgik Utlgiften ved Sötransporten herfra.<br />
I Kuxhaven understöttedes derhos een svensk og 16 norske Siimsend med 159<br />
Mark. Bland de understöttede norske Sonijeud vare 6 Skippere. I 1883 understöttedes<br />
her 32 svenske og 53 norske samt to udenlandske Sömoend med<br />
tilsammen 3,500 Mark.<br />
I Löbet al' 1884 udstedtes paa dette Konsulatkontor 144 Naiionalitetsattester<br />
til svenske og 130 til norske Sömoeud. Til Personer, der ikko vare<br />
söfarende, udstedtes 385 saadanne for Svenske og 7G for Norske. For 140<br />
af disse 735 Attester modtoges Gebyr. — Af Reisepasse udstedtes 5, to for<br />
Svenske og tre for Norske.<br />
Desertioner fra hervaerende svenske og norske Fartöier vare, saaledes s<strong>om</strong><br />
ssedvanligt, ret sjeldne: kun tre ere for mig anmeldte, alle fra norske Skibe,<br />
to af Röuilingerne Normrend og en Svensk; jeg har derhos Grund til at ansee<br />
Antallet af dem, der ikke anmeldtes, meget ringe. Derimod var deres Tal,<br />
s<strong>om</strong> k<strong>om</strong> hid »for runs efter Römning andetsteds og navnlig i New-York og<br />
derpaa her sögte Hyre, ganske betydeligt. Disse Folk bleve vistnok i Almindelighed<br />
skuffede i sine Forventninger <strong>om</strong> at dragé Fordeel af sin mislige Opförsel,<br />
liges<strong>om</strong> de da ogsaa i Almindelighed paa Forespörgsel <strong>om</strong> Motiverne<br />
derfor erkjendte at have ladet sig narre og handiet i Enfoldighed. I de hervaerende<br />
Ilyreforholde ligger i Regelen ingen synderlig Fristelse til Römning<br />
for Mandskaberne paa liidk<strong>om</strong>mende svenske og norske Skibe; og paa den anden<br />
Side ere Skibsförerne ret ofte villige at slippe Saadanne s<strong>om</strong> önske at forlade<br />
dem, efters<strong>om</strong> det er saa let at fäa andre Folk istedet.<br />
Af den i Hamburg siden Oktober 1881 bosatte af det norske Verkas ansatte<br />
Besigtelsesmand, hvis Distrikt <strong>om</strong>fatter Tydskland og Danmark, blev i 1884<br />
udfiirt 83 Besigtelser (deri indbefattet de partielle) bersteds og i de övrige<br />
Elbhavne samt 40 paa andre Steder, hvilket idethele var endeel mindre end i<br />
1882 og 1883.<br />
Ifölge modtagne Opgaver över de svenske i 1884 til Hamburg ank<strong>om</strong>ne<br />
eller herfra afgaaede Fartöiers Fragter (brutto) udgjorde disses Belöb for de<br />
fra Sverige hidk<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>mende <strong>om</strong>trent Mark 126,400 og for de herfra<br />
til Sverige afgaaedes Mark 250,000. Indgaaende Fragt hertil fra andre Lande<br />
var <strong>om</strong>trent Mark 479,300 og udgaaende herfra til andre Lande Mark 92,900.<br />
I Aaret 1883 vare disse Tal Mark 128.800. 208.400, 728,000 og 112,800;<br />
i 1882 Mark 190,000, 235,800, 497.800 og 105,800; i 1881 159,300,<br />
183,500, 440,000 og 54,400. — Medens saaledes Udfragterne herfra til Sverige<br />
have viist sig noget stigendo, men Hidfragterne derfra synkende, vare de af Forbindelserne<br />
mellem Hamburg og andre udenlandske Havne flydende Fragtbclöb ligeledes<br />
aftagende, og det baade for Udfragternes og Hidfragternes Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
For de til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne svenske Fartöier udgjorde Bruttofragterne<br />
<strong>om</strong>trent Mark 65,500, deraf for indgaaende fra Sverige 11,300, det<br />
övrige for indgaaende fra Udlandet. I Aaret 1883 var Belöbet idethele<br />
119,800 Mark, i 1882 47,000.
230<br />
Por de norske Skibe, s<strong>om</strong> besögte Hamburg, udgjorde Fragternes Bruttobelöb<br />
for de fra Norge hidk<strong>om</strong>nes Vedk<strong>om</strong>mende <strong>om</strong>trent Mark 830,800 og<br />
for de herfra til Norge afgaaedes Mark 786,100. Indgaaende Fragt hertil fra<br />
andre Lande var <strong>om</strong>trent Mark 2,288,900 og udgaaende herfra til andre Lande<br />
Mark 699,900. I 1883 vare disse Tal resp. M. 563,700, 734,700, 3,569,700<br />
og 817,800, i 1882 resp. 544,000, 668,900, 3,192,300 og 1,066,800, i 1881<br />
540,500, 660,200, 2,353,800 og 688,500. For Fragtbelöbene i Förbindelsen<br />
med Norge viste sig saaledes den igjennem flere Aar stigende Tendens ogsaa at<br />
fortsaattes i 1884, medens derimod Farten imellem Hamburg og udenlandske<br />
Havne indbragte mindre end i 1883 og 1882, men <strong>om</strong>trent det samme s<strong>om</strong> i<br />
1881.<br />
Bruttofragterne for de til Vicekonsulaterne k<strong>om</strong>ne norske Fartöier var i<br />
1884 <strong>om</strong>trent 286,100 Mark, nemlig 66,300 for indgaaende fra Norge, 212,000<br />
for indgaaende fra andre Lande; for udgaaende til Norge 1,600 og til andre<br />
Lande 6,200. — I 1883 var Belöbet idethele <strong>om</strong>trent 257,000 Mark, i 1882<br />
147,000.<br />
Över Fragtmarkedets Stilling klagedes staerkt her s<strong>om</strong> andensteds; man<br />
forsikrer, at Rederiforretningen ikke paa länge Tider har hävt et saa utilfredsstillende<br />
Aar, og at det navnligen var endnu daarligere end 1883. Uagtet<br />
talrige Dampskibe oplagdes, var der dog endnu meer end nok af dem i Farten,<br />
hvoriblandt da saadanne, livis Drift var billig paa Grund af deres faldk<strong>om</strong>nere<br />
Maskiner eller fordi de vare erhvervede til Priser under livad deres Bygning<br />
havde kostet. Vistnok har man haabet, at under den ved Vaerfterne indtraadte<br />
Mangel paa Bestillinger — hvorved t. Ex. det hervserende Reiherstieg Vaerft<br />
og Maskinfabrik er blevet foranlediget til paa egen Regning at bygge et Jerndampskib<br />
— Anfallet af de fragtsögende Skibe vilde gaa noget ned, medens<br />
ogsaa den uopholdeligen voxende Verdens<strong>handel</strong> og det dermed stigende Omfång<br />
af Transporten til og fra de oversöiske Pladse vilde yde nogen Udjevning.<br />
Medens Kornfragterne fra det östlige Nordamerika for Dampskibe i flere Maaneder<br />
neppe gik över 3 Sh. og först ud paa Hösten stege til 4 Sh. 6 D. eller<br />
5 Sh., og medens Dampskibsfragterne i Indien vare uhört lave, saa at der fra<br />
Birma gjennemsnitlig betaltes 35 og fra Java 40 Sh., fandtes ogsaa kun lidet<br />
at fortjene i den chinesiske Kystfart, s<strong>om</strong> har sysselsat ret mange tydske baade<br />
Damp- og Seilskibe, men fra hvilken nu de sidstnaevnte ere naästen fortraengte.<br />
For disse saaledes saa meget mere til de andre Router henviste Fartöier fandtes<br />
ogsaa det vestlige Amerika forsaavidt lukket, s<strong>om</strong> overhovedet Peruguano<br />
ikke blev udskibet i 1884, og dette tryklede igjen paa Salpeterfragterne, s<strong>om</strong><br />
gik ned til 21 Sh. 3 D. Fra S:t Francisco fik vistnok udpaa Hösten en<br />
Maengde Skibe Ladninger; men selv for Jernskibe betingedes kun 35 Sh., og<br />
Trasskibe maatte lade sig nöie med meget mindre. Petroleumfarten blev saaledes<br />
s<strong>om</strong> saedvanligt en af de vaesentligsto Ressourcer for Traeseilskibe, saaledes<br />
s<strong>om</strong> ogsaa ovenstaaende Förklaring <strong>om</strong> vore Skibes Fart mellem Hamburg og<br />
Nordamerikas atlantiske Ky3t viser. Disse Fragter gik ned til den vistnok<br />
uhörte Fragt 2 Sh. og derunder; men dette traf dog ikke ret ofte, ialfald i<br />
den förste Deel af Aaret, vore Fartöier, idet mange af dem k<strong>om</strong> ifölge tidligere<br />
for en laengere Tid eller for en Raekke af Reiser afsluttede Kontrakter.<br />
Saaledes modtoges indtil i Mai noget över 3 Sh. indtil 3 Sh. 6 D., enkeltvis<br />
indtil 3 Sh. 7 1 /, D. I Juni og Juli maatte man dog fordetmeste lade sig<br />
nöie med 2 Sh. til 2 Sh. 3 D.; senere var der lidt Forhöielse, og Raten var<br />
jevnt 3 Sh. 3 D., i December dog igjen kun 3 Sh. — For Harpix fra Wilmington<br />
havdes i Begyndeisen 3 Sh. 4 D. til 3 Sh. 9 D. pr Tönde, udpaa<br />
S<strong>om</strong>meren mindre, dog sjelden under 3 Sh. 9 D., og senere <strong>om</strong>trent s<strong>om</strong> i
231<br />
Aarets förste Maaneder. — For Oliekager fra Galveston 33 til 35 Sh. pr<br />
Ton. Farvetrae fra Mexiko i Januar og Februar 35—38 Sh. pr Ton, i April<br />
37 Sh. 6 D. til 40 Sh., i Oktober og November 35 Sh. til 37 Sh. 6 D.; fra<br />
Vestindien i Januar 40 Sh., i Marts 43 Sh. 6 D., i Mai, Juni og Juli 40<br />
Sh. og 52 1 /, Fr., i Oktober 48 Fr. Mahogni fra Mexiko i Marts, April og<br />
Juni 48 til 50 Sh., i Juli 67 Sh., i September og Oktober 70 og 71 Sh. I<br />
Mai betaltes Fragt for en Ladning Guano fra Sidney Island med 55 Sh. pr<br />
Ton, og i Juli for Guano fra Brans Island 50 Sh.; i April for Kopra fra<br />
Fidschi 56 Sh. 6 D. pr Ton; i December for Kis fra Bassein i Seilskib 45<br />
Sh. pr Ton. — Isfragterne fra Norge vare i Marts Mark 8, 8'/a a 10, i<br />
April og Mai ligesaa, og undertiden kun 7 og 7'/,, for Dampskibe endog<br />
mindre samt ikke letteligen över 9; senerehen endog sjelden över 8. — Herfra<br />
gik s<strong>om</strong> forhen saedvanligt t<strong>om</strong>nie Petroleumtönder, Cement og Salt til<br />
New-York og Filadelfia; dette skeer i de seneste Aar deels saaledes at visse<br />
Kvantiteter af bemeldte tunge Artikler medtages for en vis lump Sum og det tiloversblivende<br />
Rum fyldes med Tönderne uden at noget saerskilt for dem beregnes,<br />
deels ogsaa saaledes at Tönderne beregnes — i 1884 varierende imellem<br />
6 og 14 D., gjennemsnitlig <strong>om</strong>trent 9 D. pr Styk — og det tunge Gods<br />
da gaar med s<strong>om</strong> Ballast uden sserskilt Beregning. Den saaledes tilstaaendes<br />
Fragt har i den allersidste Tid hävt nogen Tendens til at stige; nylig blev<br />
saaledes for et til Filadelfia udgaaende Fartöi af 1,250 Tons Draegtighed med<br />
300 Tons Salt og t<strong>om</strong>me Tönder betinget 400 £. Ogsaa til andre nordamerikanske<br />
Havne end de naevnte har Salt vaeret en vtesentlig Udförselsgjenstand<br />
herfra; i Mai fik man 7 Sh. 6 D. til Wilmington, i Juni sammestedshen 8<br />
Sh. og 8 Sh. 6 D., i Oktober og November 9 Sh. I Marts til Charleston 5<br />
— 7- Sh. i September og Oktober derhen ligeledes 9 Sh., det samme ogsaa til<br />
Savannah.<br />
Hamburgs Handelsflaade, s<strong>om</strong> i en Ra>kke af Aar og navnligen siden 1879<br />
har vseret i betydelig Freuivaext, udvidedes end yderligere i 1884. Den bestod<br />
i Begyndeisen af 1883 af 336 Seil- og 167 Dampskibe, drccgtige resp.<br />
140,859 og 154,615 Tons; i Begyndeisen af 1884 af 304 Seilskibe og 177<br />
Dampskibe, af DrEegtighed 133,322 og 173,343 Tons; den l:ste Januar 1885<br />
havdes 298 Seil- og 187 Dampskibe (deraf 18 Bugseerfartöier), drsegtige<br />
resp. 135,187 og 186,367 Tons. I Löbet af 1884 afgik neinlig 32 og k<strong>om</strong><br />
istedet 26 Seilskibe samt afgik 9 Dampskibe, men tiik<strong>om</strong> 19 saadanne. Paa<br />
denne Maade vedbliver fortvarende den Udvikling, ifölge hvilken Seilskibenes<br />
Antal aftager og Dampskibenes voxer, og Dampskibstoanagens Forögelse giver<br />
hele Handelsflaaden en anseelig Tilvaext. Til samme Tid aftager ikke Seilskibenes<br />
Tonnage i samme Grad s<strong>om</strong> deres Antal paa Grund af de nybyggedes<br />
voxende Störrelse. Af ovennaovnte 298 Seilfartöier vare to fiirmastede,<br />
29 Fregatskibe og 131 Barker; 218 vare af Trae og 80 af Jern. Altona<br />
havde den l:ste Januar d. A. kun 7 Barkskibe og 12 mindre Fartöier; disse<br />
19 Skibe, alle med Seil, havde en Draegtighed af 4,205 Tons. Det bör forövrigt<br />
erindres, at den her <strong>om</strong>handlede Tilvaext i den Hamburgske Flaade er<br />
forendeel bevirket ved at flere Rederifirmaer ere indflyttede fra Altona, s<strong>om</strong><br />
uagtet ikke hörende til den Hamburgske Stat dog i k<strong>om</strong>merciel Henseende er<br />
med samme saa nöie förbundet, at begge Staeder tilsammen danne et Handelsk<strong>om</strong>plex.<br />
De Hamburgske Dampskibes Draegtighed udgjorde ved Udgangen af 1883<br />
46 73 Procent af hele den tydske k<strong>om</strong>mercielle Dampskibsflaades Draegtighed.<br />
Antallet af de til Hamburg ank<strong>om</strong>ne sögaaende Fartöier var i 1884 6,844,<br />
af Draegtighed 3,727,717 Tons, deraf 4,302 Dampskibe, draegtige 3,034,930
232<br />
Tons; i 1883 var Skibenes Antal 6,352, af Drtegtighed 3,351,670 Tons, deraf<br />
3,939 Dampskibe, draegtige 2,727,619 Tons. Stigningen har vaeret jevn igjennem<br />
en Rsekke af Aar; saaledes var Skibenes Antal i 1880 6,024, af Drasgtighed<br />
2,766,806, deraf 3,387 Dampskibe, drsegtige 2,180,984 Tons. — Paa<br />
det hervasrende Seemannsamt udmönstredes Mandskab for 1,186 tydske Skibe;<br />
af disse vare 617 bestenite til Havne udenfor Europa og Middelhavet, nemlig<br />
406 til Amerikas Östkyst, 92 til dets Vestkyst, 33 til Australien eller Sydliavet,<br />
17 til Ostindien, 26 til China, Japan eller russisk Asien, 9 til Östkysten af<br />
Afrika og 34 til dets Vestkyst, I 1883 udmönstredes Mandskab for 1,038<br />
tydske Skibe, deraf 600 til Havne udenfor Europa og Middelhavet; og Forholdstallet<br />
mellem de forskjellige Destinationssteder var temmelig noer det samme<br />
s<strong>om</strong> i det nu forlöbne Aar. Der klages dog över at den tydske Skibsfart<br />
paa det östlige Asien i de seneste Aar er gaaet noget tilbage, idet man nemlig<br />
under den stedfundne Förändring fra Seilskibsfart til Dampfart ikke er<br />
gaaet saa rask frem s<strong>om</strong> Englasnderne.<br />
Ogsaa med Hensyn til Farten paa Tydskland selv er man endna ret ufordelagtigt<br />
stillet i Sammenligning med Englaenderne. Saaledes bragtes Steenkul<br />
i 1884 til Hamburg-Altona i 716 Skibe, hvoriblandt kun 274 tydske, men<br />
438 britiske og 4 danske; af alle disse Fartöier vare kun 22 Seilskibe, nemlig<br />
tydske og danske.<br />
De i regulaer Fart herfra til andre Verdensdele gaaende Dampskibe havde<br />
liges<strong>om</strong> i 1883 at kjaempe saavel med de daarlige Fragtkonjunkturer overhovedet<br />
s<strong>om</strong> ogsaa specielt med den Konkurrence s<strong>om</strong> var sat igång imod dem af<br />
andre tildeels med Statssubventioner staerkt understöttede Linier. Saaledes havde<br />
Kosmoslinien, hvis Fartöier befare det vestlige Sydamerika, kun ringe Held<br />
med sine Besög i Chilis og Perus Havne, og det saameget mindre s<strong>om</strong> Peru<br />
nu er forarmet og Chili ligeledes lider af den stedfundne Krigs Fölger saavels<strong>om</strong><br />
ved Tilbagegangen i Priserne paa dets vsesentligste Produkter. Selskabet<br />
har derfor endog besluttet at indskrsonke sine Förbindelser med disse Lande,<br />
saaledes at for det Förste dets Fartöier kun skulle expedercs derhen hver<br />
3:die Uge istedetfor s<strong>om</strong> hidtil hver 14:de Dag. Ogsaa det Selskabet tilhörende<br />
ved Falklandsöerne stationerede Dampskib fandtes ikke at lönne sig, og det bliver<br />
derfor anderledes disponeret. Derimod aabnedes Förbindelser med Centralamerika,<br />
hvilke allerede gave god Indtoegt og ligeledes lovede saadan for Fremtiden.<br />
Vistnok har Selskabet der at konkurrere med de fremmede Dampskibsselskaber,<br />
s<strong>om</strong> hidtil have monopoliseret Transporten över Panamatangen og ved<br />
staerk NedsaHtelse af sine Fragter have tvunget Kosmos til at gjöre det samme;<br />
men man har gode Forhaabninger for Fremtiden, fordi mange Vareafskibere<br />
gjerne ville undgaae de med Transporten över Isthmus forbundne Omladninger.<br />
— Uagtet de saaledes stedfundne forskjellige Vanskeligheder saa Selskabet sig<br />
istand til at yde en Dividende af 10 % (istedetfor 9'/, i 1883, 16 og 20 %<br />
i 1882 og 1881); men dette kunde blöt skee ved Hjselp af nogle tilfasldige<br />
Indtaegter, idet t. Ex. den chileniske Kegjering efter tydsk dipl<strong>om</strong>atisk Paavirkning<br />
betalte endeel uretteligen oppebaarne Tonnageafgifter.<br />
Det Hamburg-amerikanske Paketfartaktieselskab fandt derimod ikke at kunne<br />
yde nogen Dividende, og ligesaalidt »det tydske Dampskibsrederi». Förstnsevnte<br />
har for sin vigtigste Linies, den New-Yorkskes, Vedk<strong>om</strong>mende hävt at kjaempe<br />
med en overvaeldende Konkurrence med andre baade tydske og fremmede Linier,<br />
hvorved navnligen Mellemdaekspriserne i Emigrantfarten trykkedes ned i<br />
saadan Grad, at de ere k<strong>om</strong>ne til at staa lavere end nogensinde forhen, me<br />
dens der ikke hidtil k<strong>om</strong> noget Tilfredsstillende ud af stedfundne Bestraebelser<br />
for at tilveiebringe Overensk<strong>om</strong>st <strong>om</strong> disse Priser. Resultatet maatte saalede»
233<br />
blive misligt, uagtet der befordredes baade fiere Passagerer end i 1883, nemlig<br />
60,496 til og 12,006 fra New-York imod resp. 57,150 og 7,178, samt tillige<br />
flere Varer og Kontanter. Dobbeltreiserues Tal var 84 istedetfor 7-1 i det<br />
naestforegaaende Aar.<br />
Por Selskabets vestindisk-rnexikanske Linie vare Forholdene mere gunstige<br />
trods politiske Forstyrrelser og Karantrcneforholdsregler, hvorved Vanskeligheder<br />
beredtes i maDge af Anlöbshavncne. Agsaa denne Liuie befordrcde flere Passagerer<br />
end i 1883, medens Varemiengden var <strong>om</strong>trent den samme i begge disse<br />
Aar. — I November indförtes for denne Linie en ny Fartplan, ifölge hvilken<br />
der hver Maaned foretages fire Expeditioner istedetfor forhen tre; til samme<br />
Linie hörer ogsaa et Dampskib, s<strong>om</strong> besörger den interkoloniale Part i Vestindien.<br />
Aarsgevinsten var idcthele benved 2'/4 Millioner Mark, s<strong>om</strong> fordetmeste<br />
anvendtes til Afskrivninger paa Skibsvacrdierne. — Selskabets Dividende var<br />
for 1883 4 %, for 1882 9, for 1881 12 %.<br />
Det »tydske Dampskibsrederi» fandt sin Virksonihed haemmct ikke aleuo<br />
ved Fragtmarkedets Mislighed i Almiudeligbed og den stajrke Konkurrence, men<br />
ogsaa specielt ved Krigsforboldene i de chinesiske Farvande; det modtog dog<br />
voxende Anbud af Varer til Forsendelse, saa at dets Fartbier kun to Gange<br />
maatte anlöbc England til K<strong>om</strong>pletering af sin Ladning. Det saa sig foraulediget<br />
til fra indevEerende Åars Begyndelse istedetfor de ludtilvoerende maanedlige<br />
Farter herfra at indrette tyvcdaglige saadanne, og det saaledes at Fartöierne,<br />
efteråt vaore expederede fra Hamburg direkte til Port Said, Penang, Singapore<br />
og Hongkong, gaa derfra videre afvexlende til Shanghai og til Japan;<br />
ogsaa söger man saavidt tuuligt at gjöre Tilbagereiserne regelmfessige, medens<br />
den urentable Kystfart mellem chinesiske Ilavue indskrsenkes. Paa Hjemtourene<br />
aulöbes efter Omstsendighederne franske, holländske eller engelske Havne,<br />
da, med Undtagelse af Riis, Konsumtionen i Tydskland af östasiatiske Produkter<br />
—• og navnligen af Thee — er utilstroekkelig til at yde fulde Ladninger.<br />
— Den for Selskabets Skibe gjxldende udgaaende Fragtrute herfra til China<br />
og Japan — en Distance af <strong>om</strong>trent 18,800 Kil<strong>om</strong>eter — udgjorde gjennemsnitlig<br />
£ 1. 14 Sh. 3 D. pr Ton. Suezkanalen passeredes 24 Gange og Afgiften<br />
derfor var 260,000 Fr.<br />
Selskabets Aarsgevinst var Mark 216,361, s<strong>om</strong> tilligemed et andet större<br />
disponibelt Belöb anvendtes vaesentligt til Afskrivninger. — For Aaret 1883<br />
havde Selskabet ligeledes ikke givet nogen Dividende; for 1882 var den 6 % .<br />
for 1881 9 %.<br />
Selvfölgeligen har Bestyreisen fölt sig staerkt berört af Planerne til Subventionering<br />
paa det tydske Riges Bekostning af en Postdampskibslinie til det<br />
östlige Asien; den ansögte ogsaa hos Rigsdagen <strong>om</strong> at der maatte blive den,<br />
saaledes s<strong>om</strong> hidtil, overladt uden offentlig Understöttelse at arbeide paa Forögelse<br />
af sine Befordringsmidler overeensstemmende med det voxende Behov.<br />
Efteråt senere Rigsdagen har besväret Spörgsmaalet <strong>om</strong> Subvention bekraftende,<br />
strseber man nu efter at erholde samme.<br />
Det Hamburg-sydamerikanske Dampskibsfartselskabs Skibe, s<strong>om</strong> i mange<br />
Aar have sat Hamburg i direkte Förbindelse med Sydbrasilien og La Platå,<br />
vare forholdsvis ret heldige og optjente en Dividende af 6 % , vistnok mindre<br />
end i 1883, da den nemlig var 8 ;„ ; i 1882 og 1881 var den resp. 14 og<br />
18 %. Uagtet Fragterne ogsaa paa de af disse Skibe befarede Farvande naesten<br />
bele Aaret igjennem vare lavere end nogensinde forhen, vidste Bestyreisen<br />
ved Hurtighed og Regelmaessighed trods staerk Konkurrence at dragé saadan Fordel<br />
af de voxende Transportmasser, at Indtsegten ikke blev synderlig ringere
234<br />
end i de foregaaende Aar. Saaledes besörgedes ikke mindre end sex Expeditioner<br />
til La Platå alene i November, da Exporten derben var overordentlig<br />
tildeels paa Grund af de da der forestaaende Toldforhöielser. Man försögte ogsaa<br />
Udvidelse af Virksotnheden til Nordbrasilien; men denne var mindre beldig paa<br />
Grund af Forretningsstilhed dersteds ifölge slet Höst m. v., og Farten derhen<br />
blev saaledes efter nogle Maaneder igjen indstillet. Selskabets Nettogevinst —<br />
paa 62 Bandreiser — var lidt över en Million Mark, og Mesteparten deraf<br />
anvendtes til AfskrivniDger.<br />
Den Sl<strong>om</strong>anske Australiske Linie gav ingen Dividende for 1884, og Indt33gten<br />
anvendtes til Afskrivninger. Ogsaa paa dennes Route vil ifölge Beslutning<br />
af Rigsregjering og Rigsdag optroede en subventioneret Linie.<br />
De betydelige hervEerende Dampskibsselskaber Hansa og Anglia gave heller<br />
ingen Dividende, saaledes s<strong>om</strong> ogsaa Tilfaeldet havde vseret for Aaret 1883.<br />
Elbskibsfarten vedblev deritnod under ret gunstige Forholde; saaledes gav<br />
»Neue Norddeutsehe Flussdampfschiffgesellsehaft» 9 % Dividende; for hvert af<br />
Aarene 1882 og 1883 var denne rigtignok 12 %.<br />
At forskjellige Selskaber anvendte ret betydelige Summer til Afskrivninger<br />
paa deres Skibe, har sin Förklaring i at nye Dampskibe i den sidste Tid<br />
ere blevne saa billige, hvoraf fölger, at Vaerdianssettelserne i Bögerne eliers<br />
vilde ktmme til at staa for höit i Forhold til Nutidens Priser.<br />
Handel. Ogsaa i 1884 er Hamburgs Handelsvirks<strong>om</strong>bed voxet, og isaer<br />
har Exporten vundet i Udstraekning, liges<strong>om</strong> ogsaa det industrielle Opsving har<br />
taget yderligere Fart. Alligevel ansaas Forretuingsstillingen idethele ugunstig,<br />
og den samme Charakteristik, s<strong>om</strong> allcrede tillagdes det naestforegaaende Aar,<br />
passer ogsaa paa dette, idet der inden de forskjellige Virks<strong>om</strong>hedsgrene herskede<br />
en overordentlig Konkurrence, Markedet naesten i alle Retninger befandtes<br />
overfyldt og Priserne fordetmeste nedadgaaende. Dertil k<strong>om</strong> de protektionistiske<br />
Bestrsebelser, s<strong>om</strong> gjorde sig mere og niere höilydt gjseldende inden<br />
Tydsklands indflydelserigeste Kredse. De fremtraadte i den skjaerpede Told<br />
paa Fyrstikker og i Lovforslag <strong>om</strong> Toldforhöielser paa en Ksekke af Artikler,<br />
medens derhos bebudedes <strong>om</strong>fattende Forholdsregler til yderligere Udvikling af<br />
det siden Aaret 1879 antagne Beskyttelsessystem. Rigtignok k<strong>om</strong> disse Forslag<br />
ikke da under Behandling i Rigsdagen, men man tvivlede ikke <strong>om</strong> at 1ignende<br />
Forlangender vilde k<strong>om</strong>ne igjen, hvilket ogsaa s<strong>om</strong> bekjendt senere er<br />
skeet.<br />
De her paapegedc Forholde ere dog ialfald ikke saeregne for Hamburg<br />
alene, og denne Stad har i det forlöbne Aar vistnok vidst at vedligeholde sin<br />
Stilling s<strong>om</strong> den förste Sö<strong>handel</strong>sstad paa det europseiske Kontinent. Denne<br />
Rang har vaeret nsegtet fra Antwerpen, idet der t. Ex. i en Beretning fra 3>Société<br />
e<strong>om</strong>merciale, industrielle & maritime» vedk<strong>om</strong>mende Aaret 1883 paastodes,<br />
at den nsevnte belgiske Stad samlede större Skibsdraegtighed i sin Havn;<br />
i svensk og norsk Konsulatberetning derfra for samme Aar fandtes ogsaa en<br />
hermed stemmende Bemserkning. Det hervserende Handclskammer har dog gjort<br />
opmaerks<strong>om</strong> paa, at denne Opgave <strong>om</strong> den til Antwerpen k<strong>om</strong>ne större Tonnage<br />
beror paa Forskjel i Maalemethoderne og Tonseenhederne; ved Reduktion<br />
til lige Eenheder bliver Forholdet 3,351,000 Tons i Hamburg mod 3,210,000<br />
Tons i Antwerpen, hvorved ogsaa bör tages Hensyn til at forskjellige Hamburgske<br />
Dampskibslinier anlöbe Antwerpen baade paa Ud- og Hjemfarten og<br />
saaledes der ntevnes to Gange, medens de her kun opföres engaug. Ogsaa tör<br />
erindres, at Hovedkvantumet af disses Ladninger befordres fra eller til Hamburg.<br />
Selvfölgeligen stiller Forholdet sig endnu gunstigere for Hamburg, naar<br />
man med denne Stad sammenregner Altona.
235<br />
Den direkte Indförsel fra Sverige i 1884 tör formeentlig anslaaes til <strong>om</strong>trent<br />
samme Vserdi s<strong>om</strong> den udgjorde i 1883, nemlig noget över 4 1 /, Millioner<br />
Mark. Artiklerne Jern, Spiger, Staal, Trae, Trsemasse, Fyrstikker, Papir, Huder<br />
og Skind, Gjödningsemner, Fiskevarer, Havre, Sprit, Öl, Steen, Is, Klude,<br />
t<strong>om</strong>me Fade og Kridt ere i den s<strong>om</strong> Bilag A her hosfölgende forelöbige Opgave<br />
fra det Hamburgske <strong>handel</strong>sstatistisko Bureau anslaaede til <strong>om</strong>trent 4,430,000<br />
Mark; deraf reprsesenterede Sniedejern en Vserdi af <strong>om</strong>trent 1,728,000 Mark,<br />
Fyrstikker 1,344,000, Traelast 378,000, Kalveskind 348.000, Steen 188,000<br />
og Papir 116,000. Af de tre förstnaevnte Artikler saavels<strong>om</strong> Steen og Papir<br />
indförtes noget meer end i det njestforegaaende Aar, af Staal, Öl og Sprit<br />
noget mindre. Selvfölgeligen var dog Indförsclen ikke ubetydeligen större, naar<br />
medregnes de svenske Artikler, s<strong>om</strong> hidk<strong>om</strong> över Lttbeck og Kiel, isser Trae,<br />
Jern og Fyrstikker.<br />
Indförsclen fra Norge i 1884 bör maaske anslaaes til noget mindre end<br />
i 1883, da den udgjorde <strong>om</strong>trent 11,647,000 Mark. Nedgången fandt fornemligen<br />
Sted med Hensyn til Sild, Spiger, Traelast, Gjödningäemner, Öl, Sprit og<br />
Fyrstikker, medens dog temmelig betydelig Forögelse fandt Sted med Hensyn<br />
til Trän, Is, Skind, Steen og Traemasse, nogen tillige med Hensyn til Papir.<br />
I den her s<strong>om</strong> Bilag B hosfölgende forelöbige Opgave fra det <strong>handel</strong>sstatistiske<br />
Bureau er Sild og Fisk, Trän, Is, Traelast, Traemasse og Fyrstikker, Jern og<br />
Spiger, Staal og andre Metaller, Öl, Huder og Skind, Papir, GjödniDgsemner,<br />
Klude og Steen anförte til en Vaerdi af <strong>om</strong>trent 10,140,000 Mark. Saaledes<br />
opföres Trän med Mark 3,053,000. Klipfisk og Törfisk med Mark 1,770,000,<br />
Öl med 834,000, Is med 684,000, Sild med 608.000, Fiskeguano med 497,000,<br />
Papir med 472,000, Kalveskind med 463,000, Traelast med 301,000, fersk<br />
Fisk med 236,000, Ansjovis med 135,000 og Sprit med 112,000.-1 1882<br />
ansloges Indförselen fra Norge til en Voerdi af 12'/, Millioner Mark, i 1881<br />
til 11 1 /, Millioner.<br />
Jeg skal her tillade mig at naevne nogle af de for Hamburg vigtigste<br />
Indförselsartikler, liges<strong>om</strong> ogsaa nogle saadanne, s<strong>om</strong> for Sverige og Norge have<br />
saeregen Betydning.<br />
Kaffe. Denne Forretning er idethele bleven betegnet s<strong>om</strong> ikke tilfredsstillende;<br />
Importen, sonj igjennem en Raekke af Aar havde vaeret stigende. gik ogsaa<br />
noget ned, saa at den kun udgjorde <strong>om</strong>trent 176 Millioner Pund, paa det<br />
nsermeste samme Kvantum s<strong>om</strong> i 1880, efteråt den i hvert af de mellemliggende<br />
Aar havde udgjort meer end 190, i 1883 endog 198 Millioner Pund.<br />
Denne Nedgång gjaldt isåar Rio, hvoraf hidförtes kun 33 3 /x0 Millioner Pund<br />
istedetfor 42 a /,0 i 1883, liges<strong>om</strong> her af Bahia, Victoria og Ceara kun k<strong>om</strong><br />
6'/,0 Millioner Pund, af La Guayra og Curacao 87,0 Millioner, af Costarica<br />
og Guatemala 23 9 /1() og af Ostindisk 8 6 /io Millioner Pund. hvilket var resp.<br />
<strong>om</strong>trent 4, 5, 4'/j og 4 Millioner mindre end i det naestforegaaende Aar.<br />
Derimod k<strong>om</strong> her af Santos <strong>om</strong>trent 2'/2 Millioner Pund meer end i 1883,<br />
nemlig idethele 55'/» Millioner, liges<strong>om</strong> idethele Indförselen af denne Sort har<br />
vaeret stigende gjennem flere Aar, navnligen siden 1880, da her k<strong>om</strong> mindre<br />
end 38 Millioner Pund deraf. Ogsaa af D<strong>om</strong>ingo hidbragtes noget mer end<br />
i 1883, nemlig 5'/,,, Millioner, dog mindre end gjennemsnitlig i flere foregaaende<br />
Aar. Det paastaaes, at man i det Indre af Tydskland ialmindelighed finder<br />
mere Smag i Santos- end i lliokaffeen, af hvilken saa betydelige Kvantiteter<br />
gaa til det nordligste Europa; ogsaa Nordamerika absorberer en overmaade<br />
storDeel af denne sidste. Kvaliteten af 1883—1884 Åars Höst fandtes for begge<br />
Sorters Vedk<strong>om</strong>mende tilfredsstillende; dunkelfarvet Rio var dog sjelden og for<br />
denne betaltes altid gode Priser. Af vasket Rio fandtes her endeel meget
236<br />
sniukke Partier. Man har tidligere klaget över at lier ofte tillagdes saadanne<br />
paa Grund af livlig og dyb Farve altfor höit Vserd, idet nemlig denne Farve<br />
var lidet holdbar og derfor store Tab senere opstod naar de ikke strax havde<br />
kunnet saelges og derfor havde maattet lagres; just den fineste og nieest velsmagende<br />
Vare viste sig i denne Henseende ömöndtligst. I 1884 var man dog<br />
opmaerks<strong>om</strong> herpaa og ansatte en forholdsviis billig Pris strax ved Ssesonens<br />
Begyndelse, saa at, det lykkedcs hurtigen at bringe den ind i Konsumen.<br />
Den hidk<strong>om</strong>ne BahiakafFe var fordetmeste af ringe eller middels Kvalitet<br />
og maatte underkastes adskillig Behandling i vedk<strong>om</strong>mende Anstalter her; dette<br />
var ligeledes Tilfasldet med hvad der hidförtes fra Victoria (i Nasrbeden af<br />
Bahia), hvorimod Ceara var af ret god Beskaffenhed.<br />
Prisen paa reel ordinajr Bio var ved Aarets Begyndelse 53 a. 55 Pf. pr<br />
Pund, hvilket vistnok var meget mindre end der betaltes faa Aar tidligere, s<strong>om</strong><br />
i 1879 og 1880, men dog efter det senere stedfundne starke Prisfald betegnede<br />
en ikke ubetydelig Forbedring. Men snart blev Tendensen mattere; og<br />
allerede i Februar indtraadte en nedadgaaende Bevaegclsc, s<strong>om</strong> siden vedblev<br />
naesten hele Aaret igjennem, <strong>om</strong> end med nogen Afbrydelse i November, saa<br />
at Aaret sluttede med en Pris af 42. Grunden til denne Tilbagegang sögtes<br />
forendeel i den Omstsendighed, at Banco do Brazil, s<strong>om</strong> var k<strong>om</strong>men saavel<br />
flere större Kaffehuse der i Landet s<strong>om</strong> isserdeleshed de ved Prisfaldet i 1882<br />
betraengte Plantageeiere tilhjselp med betydelige Forskud, ophörte at yde saadan<br />
Bistand. Vedk<strong>om</strong>mende spekulerende Konsortier holdt vistnok ved sine<br />
Operationer a la hausse saavel for brasiliansk s<strong>om</strong> for new-yorksk Regning Priserne<br />
en Tidlang oppe i Havre; men Kroefterne slappedes, og under den opstaaende<br />
Pengemangel saa Producenterna sig nödsagede til at kaste saa meget<br />
s<strong>om</strong> muligt af Våren paa Markedet. Disse Massor tyngede da paa Priserne,<br />
store Realisationer fandt Sted, og Katastrofer opstod paa de Pladse, hvor Spekulationen<br />
havde sine Lagere. Hamburg blev mindre berört deraf, og större<br />
Fallitter i denne Brancbe bleve undgaaede, men vel have nogle solide hervserende<br />
Firmaer trukket sig tilbage fra disse Forretninger i Betragtning af de<br />
ugunstige eller ialfald usikre og uklare Forholde. I Förbindelse hermed kan<br />
bemterkes, at de Forsög, s<strong>om</strong> have vseret gjorte for ogsaa i Hamburg at skabe<br />
et Spekulationsmarked for Kaffe saaledes s<strong>om</strong> i Havre, ere trods den Fortjeneste<br />
af Kourtager og Provisioner, s<strong>om</strong> derved vilde vindes, hidtil mislykkede.<br />
hvilket forövrigt naturligviis ikke udelukker at man berfra deeltager i Operationerne<br />
i Frankrig.<br />
Det Tryk, s<strong>om</strong> den brasilianske Krisis foranledigede, udbredte sin Indflydelse<br />
ogsaa paa Produktet fra andre Lande s<strong>om</strong> Centralamerika og Java; dette<br />
sidste havde derhos s<strong>om</strong> bekjendt sin egen sseregne finantsielle Krisis sammen<br />
med det övrige nederländske Indien og Holland selv i Anledning af Sukkerprisernes<br />
Synken, hvilke Vanskeligheder bidroge til at nederländske Kapitaler<br />
bleve trukne bort fra Kaffeforretningen. Af Javakaffe k<strong>om</strong> ogsaa hid kun lidet,<br />
og hvad der saaledes hidförtes var Störstedelen midlere eller ringe Sorter.<br />
— Det har aldrig lykkets at gjöre Hamburg til et regulsert Marked for Javakaffe,<br />
da man er vant til at modtage denne Vare fra Holland og saaledes gjerne<br />
betragter den, s<strong>om</strong> udbydes herfra, med Mistro. Man klager tillige över at de<br />
vaskede nederländske indiske Kaffeer, naar denne Beredning ikke var foregaaet<br />
paa Plantagerne selv, snart undergik samme Förändring s<strong>om</strong> de ovennsevnte vaskede<br />
Rio3, idet de nemlig tabte sin stserke dunkle Farve, hvorved betydelige<br />
Tab opstod for Kjöberne. — Af Ceylon k<strong>om</strong> her ligeledes kun ganske ubetydeligt.<br />
Blandt de mellemamerikanske Sorter vedbliver isser Guatemala her at nyde
237<br />
en s<strong>om</strong> det synes stigende Gunst paa Grund af sin Reenhed og Jevnhcd, gode<br />
Smag og Farve; ogsaa Costarica og Salvador roses <strong>om</strong> end i mindre Grad.<br />
Det paastaaes, at Salvador ligesaavelsoin Santos godt kan udholde Samnienligning<br />
med visse Kvaliteter af Java.<br />
Iuiod Laguayra hörte man igjen de gamle Klager, og adskilligt deraf agtedes<br />
endog ringere end reel ordinaer Brasil; nogle Partier vaskede Kaffeer<br />
stilledes dog ret höit. Af D<strong>om</strong>ingo k<strong>om</strong> s<strong>om</strong> sedvanligt nsesten kun ringere<br />
Kvaliteter, idet de bedre gaa til Hovedmarkedet for denne Sort, nemlig Frankrig.<br />
Af Portorico, hvoraf i de senere Aar hidförtes endeel, k<strong>om</strong> i 1884 kun<br />
meget lidet; den var uagtet sin ret gode Beskaffenhed k<strong>om</strong>men i Miskredit<br />
fornemmelig fordi man i Produktionslandet har vant sig til at farve den.<br />
Fra de portugisiske Kolonier i Afrika modtoges decls direkte og deels<br />
över Lissabon <strong>om</strong>trent 9,000 Ssekke, nemlig Cazengo og Eneorge, tilnsermelsesvis<br />
samme Kvantum s<strong>om</strong> i 1883. fordetmeste dog transiterende; Kvaliteten<br />
fandtes ret hyppigen ikke lilfredsstillende. Ogsaa af Liberiakaffe k<strong>om</strong> kun et<br />
ringere Kvantum, af vildtvoxet Kaffe <strong>om</strong>trent 3,000 Ssekke. Man venter selvfölgeligen,<br />
at Indförselen fra Afrika vil voxe, efters<strong>om</strong> den tydske Kolonisation<br />
der tager Fremgang.<br />
Ved Begyndeisen af 1884 havdes her paa Lager <strong>om</strong>trent 35 Millioner<br />
Pund Kaffe; og da her forbrugtes eller igjen udförtes <strong>om</strong>trent 174 Millioner,<br />
altsaa to Millioner mindre end der hidförtes, var Lageret ved Aarets Udlöb<br />
37 Millioner Pund.<br />
.Ris. I min Aarsberetning for 1883 var anfört, at i de igjennem flere<br />
Aar stedfundne mindre heldige Konjunkturer for denne Artikel, hvilke ogsaa<br />
tildeels vedbleve i Löbet af samme Aar. indtraadte uogen Förändring lieuimod<br />
dets Slutning, idet man havde faaet Meddelelser <strong>om</strong> at Forraadene i Birma<br />
vare nseäten udtömte. Aaret 1884 begyndte saaledes under ret gunstige Au<br />
spieier; og det var en almindelig Forventning, at Priserne ikke vilde synke fra<br />
det Niveau, s<strong>om</strong> de da indehavde, og hvorpaa der grundedes större Afslutninger,<br />
nemlig for Rangoon og Bassein Mark 8.75 ä 9.25 pr 50 Kilo. Man blev<br />
imidlertid betydelig skuffet heri; Markedet antog en i Begyndeisen langs<strong>om</strong>t<br />
men senere ret stserkt vigende Tendens, og ved Aarets Slutning var man ncde<br />
ved den overordentlig lave Pris Mark 6.7 5 k 7.2 5 for de nrevnte Sorter samt<br />
for de fleste andre i Forhold dertil (for Saigon 6.2 5 til 6.5 0). Dette stod<br />
vistnok i Förbindelse med den stserke Tilförsel tildeels af Sorter, s<strong>om</strong> forlien k<strong>om</strong><br />
her i långt ringere Msengder, s<strong>om</strong> Saigon og Japan, af hvilke tilförtes resp.<br />
<strong>om</strong>trent 97,500 og 82,000 Ssekke. Ogsaa af Rangoon og Bassein k<strong>om</strong> meget<br />
store Forsyninger, nemlig <strong>om</strong>trent 485,600 Saskke, hvoraf nassten de tre Fjerdedele<br />
Rangoon; og hele Risindförselen opgik til ikke mindre end <strong>om</strong>trent 741,000<br />
Ssekke. I 1883 var Indförselen 599,000, hvilket ogsaa paa det Nsermeste stemmede<br />
med Gjennemsnittet af hvad der var hidbragt i de tre nsestforegaaende Aar.<br />
Rigtignok viste ogsaa Konsumen sig betydelig under den stedfindende Prisbillighed<br />
; det her paa Lager vaerende Förråad ved Udgangen af Aaret bestod saaledes<br />
af ikke meer end 175,000 Ssekke og var kun 64,500 större end ved dets Begyndelse.<br />
Kvaliteten af den hidftirte Rangoon og Bassein fandtes idethele tilfredsstillende.<br />
Ogsaa hvad her i Begyndeisen k<strong>om</strong> af japansk Ris var meget godt:<br />
men i den senere Deel af Aaret hidförtes endeel i middelmaadig Tilstand, liges<strong>om</strong><br />
den japanske Ris idethele paastaaes at vrare af <strong>om</strong>findtlig Beskaffenhed,<br />
8aa at Beskadigelser let have en mislig Indflydelse paa samme.<br />
Hvad angaar afskallet Vare, hörtes kun lidet af de tidligere Klager över<br />
at Priserne ikke holdtes i det rette Forhold til hvad der betaltes for det raa<br />
Produkt. Noteringerne vare i Aarets Begyndelse Mark 10.50 til 10.75 for
238<br />
god kurant Vare, og Sögningen var da god; senere gik man ned til 9.60 å<br />
9.50, til hvilke Priser derhos Afsaetningen var förbunden med Vanskelighed.<br />
Det viste sig forresten, ligesoni i tidligere Aaringer, at Hamburg har arbeidet<br />
sig op til at blive et meget vigtigt Rismarked. I 1872 hidförtes kun<br />
<strong>om</strong>trent 267,000 Ssekke; senere steg Indförselen i temmelig jevn Proportion,<br />
indtil den i 1884, s<strong>om</strong> ovenfor vist, belöb sig til nsesten det Tredobbelte. Ogsaa<br />
Rismöllernes Tal er i Fremvaext; her har nyligen dannet sig et Selskab for<br />
Oprettelsen af saadanne.<br />
Tobak. Porretningen i denne Artikel har man fundet ret tilfredsstillende;<br />
den har vundet saavel i Regelmsessighed s<strong>om</strong> i Omfång, efteråt den i tidligere<br />
Aar havde ladet meget tilbage at önske under Trykket af forskjellige Forholde,<br />
hvoriblandt de truende Udsigter til store Omvaeltninger i den samme vedkorumende<br />
Lovgivning og Beskatning. Priserne vare ikke underkastede betydelige<br />
Porandringer undtagen forsaavidt angik de finere Kvaliteter, idet nemlig derfor<br />
og isserdeleshed for finere Daokblade tilstodes adskillig Porhöielse. Af Havana<br />
hidförtes 11,000 Seroner og deraf trausiterede 5,000; i 1883 k<strong>om</strong> kun 9,000<br />
Seroner og deraf transiterede 6,000. Af Tilförslen i 1884 var det Meste<br />
endnu af den forrige Hö=t og 3,400 Seroner deraf vare bestemte for det Hamburgske<br />
Marked samt bleve realiserede til middels Priser. Af den seneste Höst<br />
fandt de förste Tilförsler Bifald og opnaaede tildeels höie Priser; hvad der siden<br />
k<strong>om</strong>, fandtes dog at vtere af mindre prisvaerdig Beskaffeahed, og Importen<br />
deraf blev fölgeligen meget indskrrenket. Ved Aarets Udgang havdes her paa<br />
förste Haand et Förråad af 1,200 Seroner. — Af Brasilblade k<strong>om</strong> det usaedvanligt<br />
stserke Kvantum 120,000 Pakker; Omsättningen var livlig samt ti! gode<br />
Priser. Og dette gjaldt ikke alene <strong>om</strong> den nye Höst, s<strong>om</strong> fandtes at vsere af<br />
god Kvalitet, <strong>om</strong> end enkelte Partier bleve afskibede i altfor frisk og ufasrdig<br />
Stånd, men ogsaa med Hensyn til Hösten 1883. Piin S:t Felix var igjen meget<br />
sögt. — Ogsaa af D<strong>om</strong>ingo afsattes Rester af den aoldre Höst med Lethed<br />
og til gevinstgivende Priser; derimod viste sig Vanskelighed med Hensyn<br />
til de i Juli ank<strong>om</strong>ne Partier af den nye Höst paa Grund af deres Fugtighed,<br />
medens dog Kvaliteten var god. Da her senere k<strong>om</strong> mere tör og bedre fermeuteret<br />
<strong>om</strong> end ikke bladrig Vare, gik Priserne efterhaanden op. Her indförtes<br />
idethele <strong>om</strong>trent 70,000 Colli D<strong>om</strong>ingo Tobak, noget mindre end i hvert<br />
af de to nasrmest foregaaende Aar. Grunden til denne Aftagen var dog formeentlig<br />
kun den, at Afskibningerne fra Porto Platå lede nogen Afbrydelse i<br />
Anledning af forestaaende Ophaevelse af en der paa Exporten forhen hvilende<br />
Extratold. — Blandt andre hidk<strong>om</strong>ne Tobaksorter tiltrak den mexikanske sig<br />
adskillig Opmserks<strong>om</strong>hed, og Fabrikanterne tilstode for fine Blade af samme<br />
höie Priser; her k<strong>om</strong> 1,500 Pakker, hvilket var meget mere end i de to nsermest<br />
foregaaende Aar.<br />
Sukker. Efteråt Konjunkturerne allerede i 1883 vare gaaede saaledes ned,<br />
at Noteringerne ved dets Udgang stillede sig for Raasukker <strong>om</strong>trent to Mark<br />
pr 50 Kilogram lavero end ved dets Begyndelse, fik den synkende Tendens i<br />
1884 en stserkere Fart, da man fandt Resultatet af Hösten i det foregaaende<br />
Aar mangesteds paa Kontinentet meget mere righoldigt end man havde forestillet<br />
sig. Det viste sig ogsaa, at Roedyrkningen havde udbredt sig över et endnu<br />
betydeligere Areal end tidligere dertil havde vaeret anvendt, liges<strong>om</strong> man<br />
erfarede, at et större Antal Fabrikker vilde blive sat i Virksumhed, samt at de<br />
forhaandenvserende Sukkerforraad vare höist betydelige, medens derhos det konkurrerende<br />
Kolonialsukker bragtes i Masser paa de europaeiske Markeder. En<br />
volds<strong>om</strong> Krisis, s<strong>om</strong> udbröd i Böhmen og andre österrigske Lande, strakte sig<br />
snart ogsaa til Tydskland og bragte Industrien saavels<strong>om</strong> Landbruget, inden
239<br />
hvilket Roedyrkningen spiller en vigtig Rolle, ffilelige Tab. Prisfaldet blev til<br />
visse Tider, saaledes i Mai, i August og i Oktober, her afbrudt ved midlertidige<br />
Stigninger; men dette var kun Pauser i den nedadgaaende Bevaegelse; og<br />
disse stillede sig, navnligen for Kolonialsukker, ved Aarets Udgang <strong>om</strong>trent 40<br />
% lavere end i 1883.<br />
Fra det Indre af Tydskland og fra Österrig k<strong>om</strong> her i Aarets Löb ikke<br />
mindre end <strong>om</strong>trent 3,400,000 Saekke Roesukker (i 1883 2'/, Millioner) foruden<br />
store Masser i Kasser, Fade etc. Af Rörsukker k<strong>om</strong> fra Ostindien og<br />
China betydeligere Kvantiteter end i 1883, nemlig över 34,000 Saekke og<br />
6,000 Kurve, og fra Zanzibar viste Indförselen sig ligelcdes stigende; ogsaa<br />
fra Venezuela og Peru inodtog man meer end i 1883. Derimod indförtes lidet<br />
eller intet, ialfald direkte, fra Brasilien og Portorico, fra hvilke Lande Indförselen<br />
allerede i 1883 var moget aftaget.<br />
Det erkjendes temmelig almindeligt, at de kunstige Midler, s<strong>om</strong> have vaeret<br />
satte ivserk for at befordre Roesukkerindustrien i forskjellige Lande, og<br />
deriblandt for Tydsklands Vedk<strong>om</strong>mende den Exportpraemie, s<strong>om</strong> opstod ved<br />
at Udförselsgodtgjörelsen i de senere Aar ifölge de stedfundne tecbniske Freniskridt<br />
ikke har staaet i det rette Forhold til Skatten paa Raastoffet, have bidraget<br />
til at bevirke den Överproduktion og Overfyldning af alle Markeder,<br />
hvorunder man nu lider; det inaa vel ogsaa befrygtes, at man ikke saa ganske<br />
snart befries fra dette Tryk, <strong>om</strong> det end nu og da föles mindre intensivt. Man<br />
er långt fra at see med Klarhed livad der bör gjöres for at opnaa sundere<br />
Tilstande, — videre end at overhovedet Roedyrkningen og den sig dertil sluttende<br />
Bedrift maa indskraenkes. Saaledes er man ikke heller k<strong>om</strong>men til endeligt<br />
Resultat med Hensyn til de Forslag, der fra den i tidligere Indberetninger<br />
fra mig <strong>om</strong>handlede Enquetek<strong>om</strong>mission bleve for et Par Aar siden fremsatte<br />
s<strong>om</strong> byggede paa dens Undersögelser; man har naeret Betsenkelighed ved<br />
under Krisen at bestemme noget definitivt og läder derfor de i 1883 midlertidigen<br />
for to Aar tagne Bestemmelser <strong>om</strong> Exportbonifikation forblive gjaeldende<br />
indtil S<strong>om</strong>meren 1886.<br />
Hvilken overordentlig Vigtighed Roedyrkningen har for Tydskland, og<br />
hvilken d<strong>om</strong>inerende Stilling dette Land indtager paa Verdensmarkedet med<br />
Hensyn til Sukker, fremgaar allerede af det Faktum, at der i Aaret 1883—1884<br />
produeeredes mer dersteds end i Frankrig og Osterrig-Ungarn tilsammen; i<br />
samme Tidsrum vare ikke mindre end 376 Roesukkerfabrikker i Drift, og der<br />
forarbeidedes da över 89 Millioner DC Roer; i Vinteren 1883—1884, navnligen<br />
i December, var endog 408 Fabrikker i Drift, og der antages i denne Kampagne<br />
at forarbeides naesten 100 Millioner DC. Medens denne overordentlige.<br />
i de seneste Aar foregaaede Stigning af Produktionen vistnok forsaavidt stod i<br />
Förbindelse med Landbrugets uheldige Stilling, s<strong>om</strong> deri laa en Opfordring til<br />
at söge Bifortjeneste, var det derhos naturligt, at den glimrende Indtaegt Sukkerdyrkningen<br />
en Tidlang ydede, lokkede mange ind paa denne Bedrift og saaledes<br />
fremkaldte en volds<strong>om</strong> Konkurrence.<br />
Det skal forövrigt dog bemserkes, at i den sidste Tid nogeu Lettelse er<br />
indtraadt efteråt man har erfaret, at megen til Roedyrkningen for benyttet<br />
Jord nu har faaet anden Anvendelse.<br />
Jern og andre Metaller. Jernmarkedets Holdning var vaesentligen den<br />
samme s<strong>om</strong> i det naestforegaaende Aar, mat, ned meget lave og endog yderligere<br />
synkende Priser. I 1883 var man begyndt med 49 Sh. for Glasgow<br />
m/n Warrants og sluttede med 43 Sh. 6 D. å 43 Sh., en Pris s<strong>om</strong> paastodes<br />
at vaore tabbringende for mange Vasrker. I Januar 1884 gik Prisen noget op,<br />
indtil 44 Sh. 6 D., ifölge en tagen Beslutning <strong>om</strong> at indskrsenke Produktio-
240<br />
nen; men Steniningen blev snart igjen flauere og Prisen sank efterhaanden indtil<br />
den i Juni stod ved 40 Sh. 10 D.; senere fluktnerede den imellem 41 og<br />
42 og fik i November igjen en Tendens opad til 44, dog sank den siden paany<br />
indtil 42 Sh. 2 D.<br />
Den svenske Kujernindförsel til Hamburg tilsös var ifölge den forelöbige<br />
Statistik endnu ringere end ssedvanlig, nemlig kun 1,743 DC, anslaaet til en<br />
Vaerdi af 24,600 Mark; i 1883 var den 3,619 DC, i 1882 1,516.<br />
Med Hensyn til svensk Stangjern, navnligen prima Maerker, var derimod<br />
Forretningen, s<strong>om</strong> allerede henimod Slutningen af 1883 havde antaget noget<br />
Liv, ogsaa i 1884 nogenlunde tilfredsstillende. Omssetningen forklares af nogle<br />
Interessercde — uden at dog Meningerne desangaaende ere samstemmende —<br />
at have vseret endeel större end i de nsermest foregaaende Aar, og Priserne,<br />
s<strong>om</strong> i 1883 vare sunkne indtil Mark 9.70 a 9.75 pr 50 Kilogram c. i. f. Hamburg,<br />
gik op til Mark 10.30; tildeels gik ogsaa Noteringerne höiere. I de<br />
ssedvanlige Maerker var Omssetningen <strong>om</strong>trent den samme s<strong>om</strong> i 1883. I Begyndeisen<br />
af Aaret fordredes for dem Mark 9.25 til Mark 9.35 c. i. f., <strong>om</strong>trent<br />
s<strong>om</strong> i den seneste Halvdeel af 1883; ud paa Aaret gik Prisen lidt op indtil<br />
Mark 9.60 å 9.65, hvilken Notering holdt sig temmeligen en Tidlaog, dog med<br />
en vigende Tendens henimod Aarets Udgang.<br />
Ved den i forrige Aar af flere svenske Vserker tagne Beslutning at indskrsenke<br />
sin Produktion föranledigedes en hurtig Formindskelse af de paa Hovedpladserne<br />
Iagrende Kvantiteter, og dette har vistnok bidraget til nogenlunde<br />
at holde Priserne oppe samt tildeels forbedre dem. Ogsaa i indevserende Aar<br />
har Indvirkningen heraf gjort sig bemserkbar.<br />
For det westfaliske Stangjern vedblev derimod den vigende Tendens fra<br />
Aaret 1883 temmelig stasrkt, saa at Prisen endog gik ned til Mark 108 pr<br />
1,000 Kilogram ved Vserkerne, medens her noteredes ved Aarets Udgang 6.60<br />
til 7.10 pr 50 Kilogram.<br />
Af svensk Smedejern indfortes her tilsös efter den ovennsevnte Statistik<br />
83.619 DC, anslaaede til en Vrerdi af 1,728,000 Mark; i 1883 k<strong>om</strong> 73,266<br />
DC, i 1882 104,030. Af Jernspiger 665 DC; i 1883 404, i 1882 1,122.<br />
Det i min Aarsberetning for 1883 <strong>om</strong>talte, ifölge Initiativ fra Hesteskosömfabriken<br />
i Christiania foretagne Anlseg i Sande, nperved den Hamburgske<br />
Stad Bergedorf, for Fabrikation af S<strong>om</strong> af svensk Jern gav i det forlöbne<br />
Aar Anledning til ret gode Forhaabninger. Bestrsebelsen for at erbolde tilbage<br />
den for Jernet erlagte Indförselstold ved Udförelson af det ferdige Produkt<br />
lykkedes, efteråt sammenlignende Prover mellem det svenske Sömjern og Sömjern<br />
fra det tydske Vaark Peine vare faldne ud til det förstes FordeeJ, saa at<br />
man fandt antageligt at der ikke i Tydskland produeeredes saadant Jern af<br />
samme Godhed eller Velskikkethed for Öiemedet. Der forklares at vsere<br />
medgaaet kvartaliter <strong>om</strong>trent 2,000 DC svensk Jern til Produktionen i 1883,<br />
og man haaber at kunne iaar bringe det til et Forbrug af idethele 10,000.<br />
Fabriken beskjseftiger 152 mandlige (deriblandt 19 svenske og 28 norske) samt<br />
65 kvindelige (deriblandt 8 svenske og 3 norske) Arbeidere: Tallet af Arbeidersker<br />
forventes med det Förste at blive foröget med nogle fra Sverige. Den<br />
har forövrigt en betydelig Konkurrent i en Fabrik i Ebersivalde ikkc långt<br />
fra Berlin, s<strong>om</strong> ligeledes vsesentligen skal benytte svensk Jern.<br />
Af Staal skal her i 1884 fra Sverige direkte vjere k<strong>om</strong>met 2,175 DC i i<br />
1883 og 1882 resp. 2,978 og 1,685.<br />
Indförselen til Hamburg af ikke fabrikeret Jern fra Norge opgives for<br />
1884 at have vaeret kun 543 DC; i 1883 og 1882 var der resp. 61 6 og 155<br />
DC. Af Jernspiger k<strong>om</strong> 1,615 DC, i 1883 og 1882 3,704 og 4,519. Hid-
241<br />
förselen af Staal fra Norge opgives at have vseret 199 DC, i 1883 og 1882<br />
resp. 282 og 387 DC. Kvantiteten af det herigjenncm til oversöiske Steder<br />
transiterede Jern og Staal forklares at have vseret mindre end i 1883, liges<strong>om</strong><br />
den ogsaa da var ringere end tidligere. Grunden har man, foruden i<br />
Toldforholdene i Nordamerika, sögt deels i den dersteds herskende Flauhed.<br />
deels ogsaa i den atigende Fuldk<strong>om</strong>menhed i den tydske Produktion af Jern<br />
og Staal, hvilken ogsaa i Tydskland selv gjör det svenske Jern meer og meer<br />
undvasrligt, undtagen for visse Öienied.<br />
Det imellem de forskjellige tydske Vaerker bestaaende Kartelfordrag satte<br />
dem i 1884, liges<strong>om</strong> tidligere, istand til med god Fordeel at overtage forskjellige<br />
udlieiterede Arbeider, navnligen Leveringen af Staalskinner til tydske Jernbaner.<br />
Den nedadgaaende Tendens for Kobber i den seneate Decl af 1882 og<br />
igjennem 1883 havde bragt Priserne paa dctte Metal til et lavere Niveau end<br />
man havde kjendt i flere Aar, og dog vedblev det at synke ogsaa i 1884, kun<br />
med enkelte Afbrydelser i det förste Halvaar. Grunden dertil antages at ligge<br />
i den overordentlig voxende nordamerikanske Produktion, s<strong>om</strong> gjör alle Beregninger<br />
med Hensyn til Fremtiden usikkre og holdt Spekulationen tilbage. Indförselen<br />
fra Norge opgives til kun 522 DC (deraf 100 i Plader), hvis Vserdi<br />
ansloges til Mark 67,000; i 1883 k<strong>om</strong> 740 DC. deraf 191 i Plader. i 1882<br />
1.537. Ved Udgangen af 1883 noteredes ber Röraas Kobber i Rosetter Mark<br />
G0 til 60.5 0 pr 50 Kilogram.<br />
For yellow Metal var Tendensen naturligen liges<strong>om</strong> for Kobberet vigende.<br />
Vel holdt Priserne sig nogenlunde, saalasnge s<strong>om</strong> den tidligere <strong>om</strong>talte Overeensk<strong>om</strong>st<br />
mellem vedk<strong>om</strong>mende Fabrikanter eller deres hervrcrende Agenter<br />
stod ved Magt, saa at Nedgången fra Aarets Begyndclse til ud paa S<strong>om</strong>meren<br />
kun var fra <strong>om</strong>trent Mark 62 til 57.50 pr 50 Kilogram. Men i Slutningen<br />
af August gik denne Förening överstyr, og den tidligere ivrige Konkurrens<br />
begyndte derpaa igjen; Prisen gik saaledes ned til Mark 45 naar gammelt<br />
Metal gaves i Modregning og i andet Fald 3Iark 52. Af gammelt yellow<br />
Metal exporteredes ikke meget, og Priserne derpaa holdt derfor jevnt Skridt<br />
med Synkningen af nyt Metal: prima Vare kjöbtes for Mark 36 ä 37.<br />
Af Nikkel hidförtes kun en Ubetydelighed fra Norden, angivelig <strong>om</strong>trent<br />
70 DC fra Norge.<br />
Bly var allerede i 1883 gaaet saa dybt ned, at man ikke tsenkte sig nogen<br />
yderligere Vigen i dets Pris. Saadant blev dog igjen Tilfreldet: Tendensen<br />
var temmelig jevnt synkende, indtil henimod Aarets Slutning, da den forbedrede<br />
sig noget. Rullcbly kunde da kjöbes for £ 11 5 Sh. pr Ton.<br />
Træ m. m. Indförselen af Traelast fra Sverige til Hamburg var idetliele<br />
ifölge det statistiske Bureaus Opgivende endeel större end i 1883, nemlig <strong>om</strong>trent<br />
73,365 DC, anslaaede til en Vrerdi af <strong>om</strong>trent 378,000 Mark (i 1883<br />
og 1882 resp. 50,000 og 47,000 DC): men s<strong>om</strong> saedvanligt har antageligen<br />
Indförselen pr Jernbane fra Lubeck og tildeels Kiel vaeret större end Hidförselen<br />
ad Söveien. Selv den Forögelse, s<strong>om</strong> fandt Sted i den sidste sammenlignet<br />
med 1883, tilskrives forendeel den Omstaendighed, at en hervocrende<br />
Spritfabrik, s<strong>om</strong> för meest djekkede sit Behov af Trse for Pakkasser fra Lubeck,<br />
i 1884 importerede direkte fra Sverige.<br />
Fra Norge var ifölge den ovennsevnte Statistik Indförselen af Trselast <strong>om</strong>trent<br />
72,050 DC, anslaaet til en Vferdi af <strong>om</strong>trent 301,000 Mark (i 1883<br />
91,352 DC, i 1882 70.000). Grunden til at Indförselen ikke har kunnet<br />
holde sig paa samme Niveau s<strong>om</strong> i 1883, söges i den Omstaendighed, at Byggevirks<strong>om</strong>heden<br />
i Hamburg er endeel aftaget, efteråt det tidligere Behov for<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 17
242<br />
Boliger er blevet nogenlunde tilfredsstillet Ted Istandbringelsen igjennem flere<br />
Aar af en talrig Maengde nye Huse, hvori norsk Material meget benyttedes til<br />
Forskalinger. I November 1884 ansloges nemlig Antallet af de i Hamburg<br />
ledigstaaende Boliger, s<strong>om</strong> i 1881 endnu udgjorde 7 Procent af de overhovedet<br />
forhandenvaerende Vaaninger, at vsere gaaet ned til 3 1/2 Procent.<br />
Det Firma, s<strong>om</strong> antages at have de betydeligste Forretninger ber i skandinavisk,<br />
ialfald i norsk Traelast, har i 1884 ifölge egen Opgave indfört fra<br />
Norge <strong>om</strong>trent 375,700 Styk ubearbeidede Bord samt 33,700 bövlede saadanne<br />
og 13,400 3" Granplanker, tilsammen 241,500 Kubikfod, medens dets Indförsel<br />
fra Sverige var 40,800 Styk ubearbeidede Bord og 36,150 3" Granplanker,<br />
tilsammen 146,800 Kubikfod.<br />
Prisernes Tendens var, overeensstemmende med denne Artikels Stilling<br />
overhovedet paa Traelastmarkederne, fordetmeste noget nedadgaaende, og det<br />
kan vel siges, at deros Niveau her gjennemsnitlig laa <strong>om</strong>trentlig — eller naerved<br />
— 5 % lavere end i 1883.<br />
Det nordiske Trse udgjör selvfölgeligen kun en ringe Deel af hvad idethele<br />
hidföres af denne Artikel; saaledes k<strong>om</strong> i Treaaret 1881—1883 gjennemsnitlig<br />
aarligt 1,249,000 DC, det allermeste fra Tydskland selv, hvilket Kvantum<br />
tilsammen med 62,300 DC Stav ansloges til en Vaerdi af 8 S /1(I Millioner<br />
Mark, medens der af biin l/4 Millioner DC kun bragtes 47,300 direkte fra<br />
Sverige og 68,500 fra Norge, samt af Stav resp. 3,470 fra det förstnsevnte<br />
og mindre end 1,000 fra det sidste Land.<br />
De skandinaviske Trsearters og isser vor Furus gode Egenskaber og deres<br />
Velskikkethed til Meubler, Pakkasser og Bygningsmaterial have i den seneste<br />
Tid vaeret megen Gjenstand for Omtale i Anledning af de foreslaaede Toldforböielser,<br />
hvis Fölge kan blive den naesten fuldstsendige Udelukkelse deraf fra<br />
Tydskland (med Undtagelse for nogen kort Tid for Hamburgs og de övrige<br />
endnu udenfor Toldgraendsen liggende Territorier), efteråt en saadan allerede<br />
siden 1879 har paa det Naermeste fundet Sted for det hövlede Virkes Vedk<strong>om</strong>mende.<br />
Ved det da antagne Toldsystem sörgedes for at en vsesentlig Deel<br />
af Trselastens Bearbeidelse forbeholdtes den tydske Industri, og der opstod saaledes<br />
Hövlevserker baade i Tydsklands Söstseder og ved Rhinen lige op til<br />
Mannheim; man paastaar at have derved indvundet en Arbeidslon af tre Millioner<br />
Mark aarlig. Dette er imidlertid ikke anseet tilstrsekkeligt, og det var<br />
fornemmelig under Paaberaabelse af den nu saa yndede Maxime at saameget<br />
s<strong>om</strong> muligt skal forbeboldes for det tydske Arbeide, at de nyeste Krav paa<br />
videre Toldforhöielser fremk<strong>om</strong>. Den Indförsel i Tydskland af bearbeidet Trse,<br />
s<strong>om</strong> endda fandt Sted og s<strong>om</strong> i de seneste Aar var steget betydeligt, paastodes<br />
for Aaret 1884 at reprsesentere en Arbeidsvaerdi af 25 til 30 Millioner<br />
Mark, i hvilket Forhold der meentes at ligge en traengende Opfordring til Förändring<br />
for at bringe det derhen, at man fra Norden i det Vaesentlige kun modtager<br />
Stokkene og selv besörger det videre. Ved Siden af denne Betragtning<br />
traadte derhos Hensynet til det önskelige i at foröge de Skovenes Eiere d. e. Stater,<br />
K<strong>om</strong>muner og Stiftelser for över Halvdelen, for en Fjerdedeel de större og<br />
den resterende Fjerdedel de mindre Grundbesiddere, tilflydende Indtsegter af denne<br />
deres Eiend<strong>om</strong>, inedens tillige haabes, at Toldens Tyngde vil k<strong>om</strong>me til väsentligen<br />
at hvile ikke paa den tydske Kjöber, men paa Udlandets, Sveriges, Norges,<br />
Finlands, Ruslands og Österrige-Ungarns Exporteurer. I de trsefattigste Distrikter,<br />
isaer Schleswig-Holstein, samt hvor ovennaevnte Hövlerier vare oprettede i<br />
Tillid til det i 1879 Regulerede, haevede sig rigtignok talrigere og vsegtige Stenimer<br />
imod de nye Planer, s<strong>om</strong> ogsaa hidtil kun tildeels vandt frem til Seier.<br />
Det kan bemserkes, at der mod de ovennasvnte Lande, s<strong>om</strong> kaste sin Trae-
243<br />
last iod paa det tydske Marked, brugtes saavel fra officiel s<strong>om</strong> anden Side ret<br />
staerke Ord mod det der herskende »Raubwirthsohaft», idet tilföiedes: »Man<br />
har sögt at berolige sig med at dette vilde snart före til Udtömmelse, hvorefter<br />
Tydskland vilde uindskrsenket beherske Markedet. Et saadant Haab er<br />
imidlertid skuffende. Det bör ikke oversees, at alene Memels Vasdrag aabner<br />
et Gebeet, s<strong>om</strong> angiveligen overgaar det preussiske Monarkis Omfång, og at<br />
enhver ny Kanalvei og enhver ny Jernbanelinie i det konkurrerende Udland<br />
aabner nye Gebeter for Skovödelseggelsen. Indtil Skovruinen der er fuldfört,<br />
vilde Tydskland lide uberegnelig Skade, <strong>om</strong> det ikke imidlertid satte sig til<br />
Modvaerge.» Det viser sig saaledes, at hvis man i de betegnede Lande vilde<br />
bestemme sig til virks<strong>om</strong>me Forholdsregler mod sine Skoves Udryddelse, vilde<br />
ialfald een vigtig Grund til Toldbeskyttelse imod dem bortfalde i det med en<br />
<strong>om</strong>hyggelig og udmaerket Skovkultur forsynede Tydskland.<br />
Den Forhöielse af Prisen paa tydsk Trselast, s<strong>om</strong> antageligen vil blive bevirket<br />
ved foröget Toldpaalaeg, vil forövrigt vistnok for det Förste give Indförselen<br />
fra Norden til Hamburg-Altona en forstaerket Impuls, nemlig for det<br />
Tidsrum af 3 til 4 Aar, s<strong>om</strong> endnu vil hengaa för Indlemmelsen i det tydske<br />
Toldgebeet; i Hamburg forestaar ogsaa s<strong>om</strong> bekjendt betydelige Bygningsarbeider<br />
i Anledning af Toldtilslutningen.<br />
De allerede i lgengere Tid stedfundne gode Konjunkturer for de finere<br />
Trsesorter vedbleve ogsaa fordetmesle i 1884. Fra Meubelfabrikationen saavels<strong>om</strong><br />
andre af de opbl<strong>om</strong>strende tydske Industrier synes der at gjöre sig et jevnt<br />
voxende Krav gjseldende for de vigtigste af disse Sorter; og saaledes bar Forretningen<br />
her antaget et overraskende Omfång; navnligen var dette Tilfseldet<br />
med amerikansk Nöddetrae, angaaende bvilket der allerede i min Aarsberetning<br />
for 1883 blev anfört, at Indförselen saavels<strong>om</strong> Omssetningen da var ineer end<br />
dobbelt mod 1882; i 1884 var her end livligere, medens dog Indförselen ikke<br />
da steg yderligere, og Forraadene formindskedes saaledes meget. Priserne vare<br />
fäste og ikke synderligen undergivne Forandringer. Hvad ber k<strong>om</strong> af denne<br />
Artikel, var ogsaa i Almindelighed af tilfredsstillende Beskaffenhed, vel endog<br />
i höiere Grad end tidligere. For italiensk Nöddetrae var derimod liges<strong>om</strong> i<br />
1883 Sögningen kun ringe og Prisen trykket: ogsaa blev kun lidet hidfört.<br />
Paa kaukasisk<br />
Prisen op.<br />
Nöddetrae, s<strong>om</strong> ogsaa havde staaet lavt i 1883, gik derimod<br />
Mahogni, s<strong>om</strong>, efteråt Moden i nogle Aar havde til eu vis Grad tilsidesat<br />
denne Trseart, i den seneste Tid igjen er i Opk<strong>om</strong>st, indförtes i ganske betydelige<br />
Kvantiteter, og Priserne stege, tildeels endog st£erkt for den bedre Vare;<br />
men der klagedes igjen meget över hvad der k<strong>om</strong> fra Tabasco. Ikke alene<br />
var dette tildeels af endnu mindre Dimensioner end för; men det fandtes ogsaa<br />
daarlig formet og meget deraf var ormstukket, saa at endog endeel Blokke<br />
ansaaes vserdilöse. Uagtet adskillige hele Dampskibsladninger hidk<strong>om</strong>, var her<br />
saaledes dog Mangel paa feilfrit stort Trao. Fra Cuba k<strong>om</strong> kun lidet; fra<br />
Puerto Cabello ligesaa og dettes Kvalitet fandtes ikke heller tilfredsstillende;<br />
det samme paastodes <strong>om</strong> Pto Platå og City S:t D<strong>om</strong>ingo. — Jacaranda var<br />
igjen trykket i Prisen og Indförselen var mindre betydelig; det Opsving. s<strong>om</strong><br />
syntes at vsere indtraadt i 1883, var saaledes ikke af Varighed. Til Meubler<br />
vedbliver man for en stor Deel at foretrsekke Nöddetrae og sort beidset Paeretrse.<br />
Cedertrae, s<strong>om</strong> i 1883 havde vaeret knapt og derfor var steget i Pris,<br />
blev i 1884 tilfört i usaedvanlig store Kvantiteter; og Priserne sank fölgeligen<br />
betydeligt gjennem den senere Deel af Aaret. Cigarkistefabrikanterne benyttede<br />
sig heraf og Omsaetningen blev saaledes ret livlig. — Af amerikansk Hickory<br />
hidförtes her meer end i det foregaaende Aar; men Priserne vare vigende og
244<br />
Kvaliteten tilfredsstillede kun tildeels. — Af Ibenholt var igjen Forsyningen fra<br />
Afrika indskraenket, idet Forholdene paa Madagaskar vedblivende stillede sig<br />
iveien for Udförsel derfra; Priserne vare stigende. — Af Buxb<strong>om</strong>, tyrkisk og<br />
vestindisk, k<strong>om</strong> kun lidet; Priserne vare tilfredsstillende.<br />
Ogsaa af Farvetrse hidförtes her i de fleste Sorter meer end i de nsermest<br />
foregaaende Aar; liges<strong>om</strong> ogsaa Priserne holdt sig godt paa Grund af det stegne<br />
Behov. Af Campeche Blaatrae k<strong>om</strong> fra Laguna direkte 35 Ladninger, 19 1 /,<br />
Millioner Pund, medens indirekt k<strong>om</strong> henved halvanden Million, samt fra Campeche<br />
og Yukatan <strong>om</strong>trent 6 4 /5 Millioner; idethele <strong>om</strong>trent to Millioner Pund<br />
mere end i 1883. Man klager dog vedvarende över at prima Vare bliver<br />
stedse sjeldnere; den betales derhos i Frankrig höiere end her. De fleste Ladninger<br />
hid bestode af god Seeunda og billig Tertia. — Af D<strong>om</strong>ingo Blaatrae<br />
var Indförselen liges<strong>om</strong> ogsaa tidligere ganske betydelig, nemlig <strong>om</strong>trent 35'/,<br />
Millioner Pund; blandt disse Sorter var Fort Liberté, hvis Beskaffenhed forövrigt<br />
paastaaes at have vaeret mindre tilfresstillende i den sidste Deel af Aaret.<br />
Priserne for D<strong>om</strong>ingo Blaatrae vare dog idethele stigende. Af Jamaika Blaatrae<br />
k<strong>om</strong> forholdsvis ubetydeligt. — Af Gruultrae hidförtes 8 3 /5 Millioner Pund, vel<br />
isser fra Corinto, men idethele mindre end det Halve mod 1883; alligevel var<br />
Prisen derpaa vigende. — Afrikansk Sandeltrae k<strong>om</strong> fordetmeste med de direkte<br />
Dampskibe og solgtes ret billigt.<br />
Fyrstikker. Heraf opgives at vaere hidk<strong>om</strong>met fra Sverige i 1884 direkte<br />
<strong>om</strong>trent 23,790 Kasser; med Liibeckerbanen k<strong>om</strong> derhos 31,576 Kasser, hvilke<br />
vistnok ogsaa nassten alle indeholdt svensk Produkt. Fra Norge opgives at<br />
vaere k<strong>om</strong>met 2,050 Kasser. I Aarene 1883, 1882 og 1881 hidbragtes fra<br />
Sverige sövaerts resp. 14,500, 15,400 og 20,200 Kasser, hvorhos der da skal<br />
vare k<strong>om</strong>met fra Liibeck og tildeels Kiel resp. 37,300, 31,900 og 32,300.<br />
Fra Norge indförtes da resp. 2,800, 1,900 og 3,000 Kasser. — Den Hamburgske<br />
forelöbige Statistik anslaar den direkte Indförsel fra Sverige i 1884<br />
til <strong>om</strong>trent 19,476 DC, anslaaet til en Vterdi af 1,343,700 Mark; fra Norge<br />
til 1,904 DC, af Vserdi 114,000 Mark.<br />
Hidförselen fra det Indre af Tydskland, hvilken i den senere Tid var gaaet<br />
noget tilbage, har igjen haevet sig og ansloges til <strong>om</strong>trent 15,800 Kasser; ligesaa<br />
var Indförselen fra Holland og Belgien stigende. — Konkurrensen i det<br />
tydske Toldindland med dettes eget Produkt, saavels<strong>om</strong> ogsaa med den holländske<br />
og belgiske sserdeles billige Vare, var saa trykkende, at ForretniDgen i svenske<br />
og norske Stikker forsikres at vaere bleven ret lidet fordeelbringende. Og med<br />
Hensyn til den holländske Vare og naevnligen til Sikkerhedstaendstikker af<br />
maadelig Kvalitet fra en i Nserheden af Amsterdam vaerende Fabrik klages<br />
över, at deres Etiketter have Lighed med de hvormed endeel af Jönköpings<br />
Produkter ere forsynede, saa at Forvexling finder Sted til Skade for disse<br />
sidste, s<strong>om</strong> saaledes ikke alene undersaelges, men ogsaa bringes i Miskredit.<br />
Det lykkes derhos vistnok ved den svaere Toldforhöielse til 10 Mark pr<br />
100 Kilogram, hvilken ifölge Rigsloven af 13:de Mai 1884 indtraadte fra<br />
l:ste Juli f. A., at hindre den svenske Industri fra at indtage den Pläds, der<br />
lades aaben ved samme Lovs Forbud mod Fabrikation af Stikker med hvidt<br />
Fosfor s<strong>om</strong> Huusindustri samt mod Benyttelsen af Börn; desuden er der Exempel<br />
paa at det Offentlige i Egne, bvor saadan Huusflid har vaeret drevet og<br />
afgivet vaesentligt Bidrag til Befolkningens Ernaering, har seet sig foranlediget<br />
til at befordre Oprettelsen af Fabrikker, for at man ikke skulde nödes til at<br />
ophöre med det tilvante Arbeide, naar denne Deel af Loven trseder ikraft,<br />
nemlig Juli 1886.<br />
Den betydelige Forögelse af Indförselen fra Sverige i 1884 havde for-
245<br />
övrigt udeDtvivl, ialfald for en Deel, sin Grund i den ved nysnjevnte Lov bestemte<br />
Toldforhöielse, idet man forsynede sig itide förend Indtrsedelsen af denne.<br />
Hamburg har i mange Aar vist sig s<strong>om</strong> et sserdeles vigtigt Afssetningssted<br />
for svenske, navnlig det aeldre Jönköpingske Selskabs Fyrstikker; siden 1867,<br />
da Exporten hertil begyndte at antage noget Omfång, indtil Udgangen af 1884<br />
skal över 1,600 Millioner .ZEsker vsere k<strong>om</strong>ne ber.<br />
Af Trasmasse k<strong>om</strong> fra Norge <strong>om</strong>trent 2,065 DC, og saaledes betydeligt<br />
meer end i 1883, da her kun k<strong>om</strong> 462. Ogsaa fra Sverige hidförtes direkte<br />
endeel, nemlig 178 DC (mod 27 i 1883). Af Papir k<strong>om</strong> fra Sverige direkte<br />
i 1884 2,686 DC, af Vasrdi 115,600 Mark (imod 1,436 i 1883 og 2,373 i<br />
1882); fra Norge k<strong>om</strong> 16,200 DC, anslaaede til en Vserdi af 472.000 Mark<br />
(mod 13,543 i 1883 og 9,383 i 1882). En stor Deel af dette Papir blev,<br />
saaledes s<strong>om</strong> ogsaa var Tilfseldet med Fyrstikkerne. fört herfra til oversöiske<br />
Pladse, hvor saaledes Konkurrencen med den sts»rke tyske Papirindustri har<br />
kunnet bestaaes nogenlunde heidigen.<br />
Sild og Fisk. Aaret begyndte med en Beholdning af <strong>om</strong>trent 11,500<br />
Tönder norsk Sild, hvilket var temmelig betydeligt saimnenlignet med hvad her<br />
fandtes paa Lager i Begyndeisen af de ntermest foregaaende Aar og isser i<br />
1883. Dertil k<strong>om</strong>, at her allerede tidlig paa Vaaren hidförtes <strong>om</strong>trent 7,000<br />
Tönder, fordetmeste Produkt af Fiskeriet i November og December 1883.<br />
Den hele Indförsel i 1884 blev dog ikke meer end <strong>om</strong>trent 29,600 Tönder,<br />
og da Beholdningen ved Aarets Udgang kun skal liave vjeret <strong>om</strong>trent 2,900<br />
Tönder, vil der vsere ömsat Hdt över 38,000 Tönder, <strong>om</strong>trent 8- ä 9,000<br />
Tönder mindre end i 1883. Af skotsk Sild var Beholdningen ved Aarets<br />
Begyndelse <strong>om</strong>trent 8,000 Tönder, og her indförtes i Aarets Löb <strong>om</strong>trent<br />
185,000 Tönder, formeentlig meer end i noget tidligere Aar. I de tre nsestforegaaende<br />
Aar var Indförselen af skotsk Sild gjennemsnitlig aarlig 138,000<br />
og i Femaaret 1879—1883 128,000 Tönder, inedens af norsk Sild kun resp.<br />
46,700 og 46,200. Ogsaa af holländsk Sild, hvis Indförsel i det nsevnte<br />
Femaar langtfra naaede Halvdelen af den norske, k<strong>om</strong> her i 1884 <strong>om</strong>trent<br />
19,700 Tönder, altsaa <strong>om</strong>trent to Trediedele mod denne.<br />
Under Trykket af det betydelige Förråad af norsk Sild, hvormed Aaret<br />
begyndte, og af den tidlige Tilförsel af yderligere Forsyning gik Priserne ned;<br />
og Mellemmserkerne vare endogsaa nsesten usselgelige, saa at nogle Sildefartöier<br />
maatte igjen forseile herfra. I Begyndeisen af S<strong>om</strong>meren blev Forholdet end<br />
misligere, da store Masser af skotsk og holländsk Vare bragtes hid og solgtes<br />
til overmaade lave Priser, medens Efterretningerne <strong>om</strong> det kolossale skotske og<br />
ligeledes ussedvanlig betydelige holländske Fiskeri vedblivende hindrede den<br />
norske Vare fra at k<strong>om</strong>me i Pris, og det uagtet det skotske og holländske<br />
Produkt for en stor Deel fandtes lidet holdbar. Det sidste af gammel norsk<br />
Fedsild blev ikke afsat förend i December Maaned og da til en Pris af 8 a<br />
10 Mark. Den nye Fedsild begyndte at k<strong>om</strong>me i August, og uagtet Tilförslernes<br />
Ubetydelighed havdes Vacskeligheder ved Afssetningen deels paa Grund af<br />
Konkurrencen med den gamle Vare og deels tillige fordi Kvaliteten ofte fandtes<br />
utilfredsstillende. Senere ud paa Aaret k<strong>om</strong> dog ogsaa finere Sild, og denne<br />
fandt rask Afsoetning til gode Priser. For de störste Mserker erholdtes först<br />
32 til 36 Mark; dernaest stege Priserne for KKK til Mark 37—41, for KK<br />
til Mark 36—38 samt for K til Mark 24—28 og Isenger ud paa Aaret endog<br />
noget höiere; men henimod Aarets Slutning fandt en temmelig almindelig Synkning<br />
Sted, saa at det blev vanskeligt at opnaa 32 å 36 Mark for Stormiddela<br />
og 23 til 26 for Middels. Rigtignok har det vaeret paastaaet, at dette ikke<br />
egentlig var en Tilbagegang i Priserne, men at Kvaliteten af hvad her k<strong>om</strong> af
246<br />
S<strong>om</strong>merfangst i denne sildigere Periode var en ringere end eliers ssedvanligt,<br />
saa at den egentlige Kjöbmandsild i rette Störrelse kun sjelden fandtes. For<br />
den i Aarets sidste Maaneder i det sydlige Norge fangede store Sild betaltes<br />
först indtil 34 Mark; men da her blev en for Aaratiden usaedvanlig stor Tilförsel,<br />
gik Prisen hurtigen ned til 22 ä 24 Mark og endog derunder.<br />
Isländsk Slosild betaltes godt i Foraaret, indtil 41 Mark; men saasnart<br />
den nye skotske Storsild k<strong>om</strong>, blev Salget meget slaebende; og ligedan gik det<br />
med endeel hidk<strong>om</strong>men Vaarsild og Aatesild. S<strong>om</strong>merheden bidrog ogsaa til<br />
at endeel af disse Sorter, der bruges til Rögning, bleve utjenlige for dette<br />
Oiemed. Den nye Islandsild var fordetmeste af temmelig ringe Kvalitet, men<br />
k<strong>om</strong> kun i ringe Maengde, liges<strong>om</strong> ogsaa Fångsten deraf havde vaeret mindre<br />
end saedvanlig; den större Vare solgtes for <strong>om</strong>kring 40 Mark, medens den<br />
mindre var vanskelig at faa afsat selv for ret lave Priser.<br />
Ogsaa fra Sverige k<strong>om</strong> endeel Sild til Rögning, deels med Dampskibenc<br />
fra Göteborg og deels över Frederikshavn. Med Dampskib hidförtes saaledes<br />
55 DC fersk Vare allerede i Januar.<br />
I Smaasild, hvoraf her var k<strong>om</strong>met store Maengder i Begyndeisen af Vinteren<br />
1883—1884, saa at över 5,000 Tönder maatte lagres, blev Forretningen<br />
bedre end man havde ventet. En stor Deel deraf viste sig at vsere holdbar;<br />
endeel solgtes i Januar og Februar å 9 til 10 Mark, og senere lidt billigere.<br />
Da ny Vare k<strong>om</strong>, udbödes denne til 10 ä 12 Mark, og Sardinfabrikanterne<br />
havde saaledes god Anledning til at daakke sit Behov for lsengere Tid; men<br />
da det i September og Oktober viste sig, at norske Leverandeurer havde vanskeligt<br />
ved at praestere Kontraktvare til rette Tid, medens Konsignationer kun<br />
vare ubetydelige, stege Priserne til 16 ä 18 Mark, for dog senere, da her k<strong>om</strong><br />
större Tilförsler, at gaa ned igjen til 12 ä 14 Mark. Ved Aarets Udgang<br />
vare Smaasildlagerne her temmeligen römmede.<br />
Her klagedes, saaledes s<strong>om</strong> saedvanligt, över Sortering og Pakning af den<br />
norske Sild samt tillige över urigtig Maerkning. En fremragende Maegler i Sildebranchen<br />
har i en mig tilstillet Fremstilling, naest efter at udtale sig <strong>om</strong> ureel<br />
Sortering og Maerkning, tillige ytret Beklagelse över at man saa ofte limiterer<br />
Prisen för höit og derved driver Forretningerne över i Konkurrenters Haender,<br />
saa at Provindser, der forhen blöt forsynede sig fra Norge, nu vsenne sig til<br />
skotsk og holländsk Vare. »Hollsenderen», siger han, »er overhovedet den fornuftigste;<br />
föler han, at hans Lager er for stort, ssetter han Prisen ned; og<br />
hjselper endda ikke dette, sorger han, altefters<strong>om</strong> Markedets Stilling er, for at<br />
hans Förråad med Sikkerhed kunne paaregnes at blive römmede. Normanden<br />
derimod er haardnakket (bleibt steif), forsömmer derved i mange Tilfselde det<br />
gunstige M<strong>om</strong>ent, og da bliver der naturligvis en Ende med Forskraekkelse saavel<br />
for Afsenderen s<strong>om</strong> for K<strong>om</strong>missionseren.»<br />
Forresten hörtes ogsaa Ytringer af Misfornöielse med den skotske Vare.<br />
Den nye Matjes-Sasson bragte meget ringe Kvalitet og altfor store Tilförsler.<br />
Usaedvanlig meget deraf, letsaltet Vare, blev her, liges<strong>om</strong> i Stettin og andre<br />
tydske Havne, fordaervet ved S<strong>om</strong>merheden, og Priserne gik saa lavt s<strong>om</strong> de<br />
ikke skulle have vaeret siden Aaret 1870. Crownfulls solgtes i Marts for 43<br />
å 45 Mark, men senere fik man neppe 30 Mark, og efter Ank<strong>om</strong>sten af den<br />
nye Sild gik den gamle ned til 25 og derunder, medens den nye vaklede<br />
mellem 36 og 40. De smaa Sildesorter Ihlen og Mattie, hvoraf Ostersöhavnene<br />
oversvömmedes og s<strong>om</strong> blöt kunde afsaettes til overordentlig billige Priser,<br />
k<strong>om</strong> mindre her; endeel blev dog anbragt for 12 til 20 Mark. Disse udgjorde<br />
overhovedet den aldeles overveiende Deel af den skotske Fångst, s<strong>om</strong> saaledes
247<br />
her antagea trods den store Maingde at have bragt mindre Indtisegt end i almindelige<br />
Aar, idet forholdsvis meer af den store Sild erholdes i disse.<br />
Fra Hollsendernes Side klagedes ligeledea över Resultatet af Sildefangsten,<br />
s<strong>om</strong> dog var 15 % större end Aaret iforveien, men for en altfor betydelig<br />
Deel ligeledes bestod af smaa Vare af ringe Vaerd. Uagtet den större Vare<br />
her betaltes fra 32 til 38 Mark, paastodes saaledes Tab idethele at vasre Fölgen,<br />
liges<strong>om</strong> overhovedet Entrepreneurerne kun sjelden skulle have saa gunstige<br />
Aar, at deres Kapital afkaster nogen rigtig tilfredsstillende Rente. I den paa<br />
Foranledning af det hervserende Handelskammer udgivne Beretning <strong>om</strong> Hamburgs<br />
Handel i 1884 gjöres opmserks<strong>om</strong> herpaa med Tilföiende, at »det er hensigtsmaessigt<br />
at fremhaeve dette, fordi der i den sidste Tid har vasret skrevet saameget<br />
<strong>om</strong> at Tydskland ogsaa bör tage Deel i det store Sildefiskeri og ikke<br />
skulde överlade HoIIsenderne og Skotterne den hele Fordeel. (Jdsigten til höi<br />
Gevinst er ikke meget stor, da just Tydskland er endnu mere ugunstigt beliggende<br />
end Holland ifölge den store Afstand fra Fangststederne. Ganske rigtigt<br />
er det, at Söfiskeriet burde blive meer pousseret af Tydske, men hvad Sildefangsten<br />
angaar, er det aldrig fordeelagtigt at konkurrere med Skotland og Norge,<br />
hvor Fångsten saa at sige foregaar föran Salternes Dör». Disse Bemajrkninger<br />
have sin Interesse ved Siden af de Bestrsebelser, s<strong>om</strong> i den sidste Tid have<br />
fundet Sted for at opnaa Toldforhöielse for Indförsel af saltet Sild fra 3 Mark<br />
pr Tönde — hvilken ToJd skal have bestaaet ufora»dret siden Frederik den<br />
Stores Tid — til 7 Mark pr 100 Kilogram; Bestrsebelser, s<strong>om</strong> finde Stötte i<br />
den stedfindende analoge Bevasgelse for at give andre for Produktion af almindelige<br />
Livsfornödenheder arbeidende Nseringsveie stserkere Toldbeskyttelse end<br />
liidtil, idet man benviser til at det tydske Sildefiskeri, s<strong>om</strong> det nu er, neppe<br />
leverer 1 /6i af den över 32 Millioner Mark repraesenterende KoDSum af denne<br />
Artikel. Og hertil k<strong>om</strong>mer den overordentlige Interesse, s<strong>om</strong> naeres for Fiskeribedriftens<br />
Opk<strong>om</strong>st i det hele, blandt andet fordi man haaber, at den med<br />
Seilskibsfartens og Seilskibsbyggeriets Tilbagegang fölgende Formindskelse i Sömsendenes<br />
Antal og i Kystbefolkningens Najring maa deri finde en Modvajgt<br />
og saaledes ogsaa Rekruteringen for Krigsmarinen kunne foregaa uden altfor<br />
stor Vanskelighed.<br />
Det eneste Höisöfiskeri af nogens<strong>om</strong>helst Betydning, s<strong>om</strong> fortiden drives<br />
fra Tydskland, er det s<strong>om</strong> besörges af det »Emdenske Sildefiskeriaktieselskab»,<br />
s<strong>om</strong> ifölge Erklasring af dets Direkteur selv hidtil kun kummerligen har fristet<br />
sin Tilvasrelse og alene ved Statslaan er blevet bevaret for Undergång. Det<br />
har i de seneste Aar drevet sin Virks<strong>om</strong>hed med 12 å 13 Fartöier, hvert<br />
bemandet med 14 å 15 Mand, men har aldrig i noget Aar faaet större Fångst<br />
end höist 8,000 Tönder, undtagen i 1884, da den gik op til 11.000. I et<br />
til den tydske Rigsdag stilet Andragende <strong>om</strong> Forhöielse af Sildetolden s<strong>om</strong> anfört<br />
tilföier han: »Lad k<strong>om</strong>me endnu et saadant gunstigt Aar, hvori Tydskland paa<br />
samme Maade igjen oversvömmes af fremmed Sild, og det eneste tydske Sildefiskeri<br />
vil nödes til at opgive den ulige Kamp.» Grunden til Selskabets Uheld<br />
har vel tildeels vseret den ovenfor antydede, at Reiserne til og fra Fiskegrundene<br />
optage for megen Tid. — Et andet Höisöfiskeriselskab planlsegges i Rostock,<br />
og man har til den Ende begjasret hos Rigsdagen et Laan af 300,000 Mark,<br />
hvilket Andragendes Indvilgelse dog er antaget at ligge udenfor denne Forsamlings<br />
K<strong>om</strong>petence.<br />
Af fransk Sild k<strong>om</strong> her i 1884 endeel og fordetmeste i gode Kvaliteter;<br />
den fandt saaledes villig og s<strong>om</strong> det synes stigende Afsaetning til flere Dele af<br />
Indlandet.<br />
Almindelig saltet Brisling hid förtes i betydeligo Kvantiteter, blev ogsaa
248<br />
fordetmeste ret vel modtagen, gik undertiden ned lige til 7 Mark, men steg<br />
ogsaa s<strong>om</strong>metider op til 11 for velfyldt Tönde. For lindsaltet Brisling, der<br />
s<strong>om</strong> bekjendt benyttes til Ansjosfabrikation, bevaegede Priserne sig fordetmeste<br />
imellem 9 og 15 Mark. Her var temmelig Mangel paa denne Artikel, da den<br />
tiltraengtes i Oktober Maaned, men siden hidfbrtes for meget, saa at den slutteligen<br />
udbödes for 7 Mark.<br />
Af virkelig Ansjos var Indfbrselen vel ikke ubetydelig naer hensees til<br />
det indskraenkede Marked, siden den s<strong>om</strong> Fölge af den enorme Told naesten<br />
alene konsumeres inden Frihavngebetet; den Retning til Formindskelse, s<strong>om</strong><br />
denne Indförsel i de seneste Aar har udvist, vedblev dog ogsaa i 1884 ialfald<br />
for Norges Vedk<strong>om</strong>mende. Derfra k<strong>om</strong> saaledes 2,138 DC, anslaaede til en<br />
Vajrdi af Mark 135,000 (i 1883 2,248 DC); fra Sverige (direkte) 24 DC<br />
(i 1883 10). For almindelig godt behandlet Vare betaltes i Regelen fra 9<br />
til 12 Mark pr Halvtönde; undertiden gik dog ogsaa Prisen under 9 Mark.<br />
Af Klipfisk og Törfisk eller Stokfisk skal vaere hidfört resp. 21,500 og<br />
11,100 DC; i 1883 hidförtes af begge tilsammen 31,700 DC. Klipfisken var<br />
s<strong>om</strong> saedvanlig fordetmeste bestetnt for oversöiske, isser sydamerikanske og vestindiske<br />
Havne; hvad der udbödes til Salg lier var kun lidet og det blev sjelden<br />
afhsendet uden Afslag i de fordrede Priser, s<strong>om</strong> fandtes höie. Kjöberne vilde<br />
ogsaa derfor ikke indlade sig paa Spekulationer, men lade sig nöie med at<br />
kjöbe det Nödvendigste; ogsaa bidrog den mislige Forretningsstilling overhovedet<br />
og Kursforholdene i nsesten alle vedk<strong>om</strong>mende oversöiske Lande til at Afssetningen<br />
blev ringe. — Priserne for prima Exportvare holdt sig temmelig stabile;<br />
man betalte Mark 28 å 32 for spansk Pakuing 45 Kilogram pr Kasse; for<br />
Rio Pakning ä 58 Kilogram pr Kasse Mark 32 h 35.<br />
Stokfisk kunde fordetmeste sselges her temmelig kontant, vistnok kun en<br />
mindre Deel for Lokalkonsumen, men temmelig betydelige Partier gik til Rhinegnen<br />
og "Westfalen saavels<strong>om</strong> noget til Tyrol, ogsaa til Sachsen. Eudeel gik<br />
ogsaa til Middelhavet og det adriatiske Hav; dette skeede forhen mest över<br />
England, idet man fandt saadant billigere end direkte Forsendelse, men ifjor<br />
indrettedes en ny Dampskibslinie, s<strong>om</strong> meget benyttes for Fisketransport til<br />
Adriaterhavet. I Begyndeisen af Aaret solgtes her Stokfisk for 55 Mark ä<br />
100 Kilogram; senere gik Prisen ned til 50 og endog derunder for samfsengt<br />
Vare. Da den egentlige Sseson begyndte, i Juni og Juli, betaltes for smuk<br />
hergensisk Vare 60 å 68 Mark pr 100 Kilogram, men denne Pris gik snart<br />
ned til 52, idet den i Italien udbrudte Cholera fremkaldte en pludselig Stilstand<br />
i denne Artikel. Först i Oktober og November hsevede Priserne sig<br />
igjen, for derefter at holde sig til henimod Slutningen af Januar d. A.; senere<br />
skulle vistnok Efterretningerne <strong>om</strong> Fiskeriet i Norge have foranlediget at Lagerne<br />
dernede römmedes til lave Priser.<br />
Man har her klaget över Törfisken fra Finmarken ifjor med Hensyn til<br />
Törringen saavels<strong>om</strong> ogsaa Sorteringen, i Modssetning til den bargensiske Sortering;<br />
Priserne vare ogsaa 10 til 15 % lavere.<br />
I det ovennsevnte Andragende <strong>om</strong> Toldforhöielse for Sild begjaeredes ogsaa<br />
en saadan for saltet Fisk til 20 Mark pr 100 Kilogram, idet der gjordes opmserks<strong>om</strong><br />
paa at der til Tydskland indföres for 1 1 /i Millioner Marks Vserdi<br />
aarligen af saltede, rögede og törrede Fiskevarer.<br />
Af Hummer blev her ifölge den forelöbige Hamburgske Statistik indfört<br />
fra Norge <strong>om</strong>trent 405 DC, til en Vaerdi af 61,500 Mark (i 1883 1,031 DC),<br />
og af fersk Fisk ligeledes fra Norge 1,753 DC (i 1883 <strong>om</strong>trent samme Kvantum),<br />
til Vserdi 236,200 Mark. Det Indre af Tydskland, og navnligen Berlin,<br />
bliver for en meget betydelig Deel forsynet med Nordsöfisk ikke herfra, men
249<br />
fra Geestemunde, hvor man ogsaa derfor nylig bar anskaffet sig et for Höisöfiskeri<br />
indrettet Dampskib, — det s<strong>om</strong> der paastaaes förste Forsög af den Art<br />
i Tydskland.<br />
Trän. Forretningen i denne Artikel var hele Aaret igjennem slaebende<br />
og utilfredsstillende. Beholdningerne var ikke ved Aarets Begyndelse usaedvanlig<br />
store, nemlig kun 25,000 Tötider (9,000 brun og 14,000 blank), hvilket<br />
var noget mindre end ved Begyndeisen af 1883; og ikke heller var Indförseleu<br />
saerdeles betydelig, nemlig kun 51,000 Tönder, hvoraf 23,000 brun, hvorimod<br />
den i 1883 var 55,000 og betydelig större i 1882. Derhos vare Fangstefterretningerne<br />
fra Norge og Grönland gjennem et lamgcre Tidsrum ikke synderlig<br />
gunstige, og alligevel gik Priserne fra <strong>om</strong>kring 62 for brun Vare temmelig<br />
jevnt nedad. De forskjellige Anlöb, s<strong>om</strong> under Fångsten gjordes til Prisbedring,<br />
tabte sig snart igjen; og det endelige Resultat af Fisket udövede et staerkt<br />
Tryk, saa at Afsaetningen blev vanskelig, selv naar man vilde slaa betydeligt<br />
af paa Markedsnoteringerne. Til 52 ä 53 Mark solgtes brun Trän efteråt Tilförselen<br />
af ny Torsketran var begyndt; men snart gik Prisen derunder, og efter<br />
endeel Vaklen stod den i September i 46 k 47 Mark. De mindre gode Sorter<br />
solgtes udpaa Hösten endog for lavere Priser; ved Aarets Udgang betaltes efter<br />
Kvaliteten fra 46 til 50. For brunblank og blank Vare bevsegede Priserne<br />
sig stserkere end for den brune; ved Aarets Udgang noteredes guul blank Torsketran<br />
64—66 Mark.<br />
Den förste Sseltrau solgtes fra Kogeriet hersteds for <strong>om</strong>trent 47 Mark<br />
uden Trse; ved Aarets Udgang var Prisen for samme, aldeles blank og med<br />
Trae, 49 Mark. For Haatran og lignende Sorter betaltes 43 til 46 Mark;<br />
for Hvaltran, ligeledes aldeles blank, 48 — 50 Mark; uklar Hvaltran er, s<strong>om</strong><br />
ogsaa tidligere af mig forklaret, vanskelig at faa anbragt her. ialfald <strong>om</strong> Vinteren;<br />
<strong>om</strong> S<strong>om</strong>meren kan den vel udbringes til <strong>om</strong>trent 38 Mark.<br />
Der er oftere udtalt den Formening, at siden nu Trankogeriet ved Tönsberg<br />
er k<strong>om</strong>met istand, vil derved den Saedvane bortfalde, at Saelfangerskibene<br />
k<strong>om</strong>me hid og lade Spsekket udkoge lier. Imidlertid kan det vel vsere, at den<br />
her herskende Letbed for hurtigen at faa Fangstudbyttet tilgodegjort. Vserdien<br />
udbetalt og Alt i Mindelighed ordnet vil foranledige mange til at fortssette paa<br />
den tilvante Maade, hvorved iallefald Våren uden de med Lösning og Henliggen<br />
i Norge forbundne Udgifter briuges paa en letvindt Maade til et villigt<br />
Marked^ Vistnok maa her udredes, foruden Kogeriudgifter, <strong>om</strong>trent 1 Mark<br />
pr Tönde, tillige andre Omkostuinger s<strong>om</strong> Laegterage, ogsaa 1 Mark, samt<br />
K<strong>om</strong>missionsgebyhr og Maeglergebyhr, tilsammen 2V, %• bvilke Omkostninger,<br />
<strong>om</strong> end ringe, dog föltes i 1884, da der pr Tönde erholdtes indtil 12 Mark<br />
mindre end i 1883.<br />
Raa Medicintran betaltes udpaa S<strong>om</strong>meren og ved Aarets Slutning med<br />
90 ä 95 Mark. — Damptran <strong>om</strong>sattes i Aarets Begyndelse til <strong>om</strong>kring 200<br />
Mark, hvilken Pris dog snart gik ned. Virkelig prima Vare fandtes her neppe<br />
förend ud paa S<strong>om</strong>meren, da ny saadan k<strong>om</strong> og udbragtes tildeels til 200<br />
Mark, men tildeels ogsaa lavere. Imidlertid leveredes da tillige endeel, s<strong>om</strong><br />
allerede var kontraheret <strong>om</strong> Vinteren til höie Priser, indtil 300 Mark. Betingelsen<br />
havde vseret at den skulde vsere aldeles klar og lys; og Kjöberne<br />
fandt sig efter Omstsendighederne foranledigede til at vsere meget nöieregnende<br />
med Hensyn til Kvaliteten; adskilligt blev s:\aledes refuseret s<strong>om</strong> ikke fuldk<strong>om</strong>men<br />
tilfredsstillende med Hensyn til Klarhed, Smag, Lugt eller Farve m. m.<br />
og Processer opstod. De tilbageviste Partier konkurrerede derpaa i det hervaerende<br />
Marked med de hidk<strong>om</strong>ne Konsignationer, og Priserne dalede saaledes,<br />
at her neppe for meget god Vare kunde opnaaes 120 Mark. medens Middelvare
250<br />
gik ned til 80 a 90. Meget stearinholdig Damptran (deriblandt ogsaa Scitran)<br />
kände endog faaes for 55 Mark og sel v for mindre. Seenhöstes blev bedste<br />
Damptran igjen knap og steg til 160 Mark, navnlig for velklaret Lofotvare,<br />
gik dog derefter igjen noget ned. — Bndeel her afklaret Finmarksvare forhandledea<br />
for Priser ned til 75 Mark, men fulgte den opadgaaende Bevsegelse ud<br />
paa Hösten.<br />
Her blev liges<strong>om</strong> i tidligere Aar klaget stserkt över den stedfindende Opblandning<br />
af den norske Trän med billigere Transorter, hvoriblandt den japanske,<br />
s<strong>om</strong> solgtes for 38 Mark, liges<strong>om</strong> ogsaa över de mange kunstige og<br />
billige Surrogater; dog forsikres for Damptranens Vedk<strong>om</strong>mende, at den forhen<br />
saa hyppige Förfalskning med den hvide Newfoundlandstran ikke foregik i nogen<br />
synderlig Grad.<br />
Fiskeguano. Denne Forretning var i 1884 endnu misligere end i 1883,<br />
da Prisen var sunket ned til under 18 Mark pr Ssek. Priserne maatte nemlig<br />
end yderligere reduceres, hvilket stod i Förbindelse med den overhovedet stedfindende<br />
Konjunktur for Gjödningsstoffe. Denne var nemlig nedadgaaende, uagtet<br />
der i samme Aar, s<strong>om</strong> ovenfor bemserket, ikke udskibedes Peruguano fra<br />
Sydamerika, hvor en Salgkontrakt <strong>om</strong> Levering af en Million Tons i Chili var<br />
annulleret og först senere hen Bemyndigelse gaves til at regulere Bedriften og<br />
Salget. Grunden til den stedfindende Flauhed sögte man forendeel i den trykkede<br />
Stilling, hvori Landbruget befandt sig, liges<strong>om</strong> der ogaaa gjöres opmserks<strong>om</strong><br />
paa den vedvarende Synken af Salpeterpriserne, i hvilken der vistnok indtraadte<br />
nogen Standsning ved Bfterretningen <strong>om</strong> at Salpete mineeierne i det<br />
vestlige Sydamerika vare k<strong>om</strong>ne overeens <strong>om</strong> for nogen Tid at indskrsenke Produktionen.<br />
I September, da Sögningen her efter Fiskeguano ialmindelighed er<br />
livligst, blev saaledes nogen god finmalet Vare solgt for M. 18.2B; Prisen gik<br />
dog snart igjen ned til 16, og det paastodes ved Aarets Udgang, at der endog<br />
var gjort Offerter fra Norge til 15 Mark, antageligen i Förbindelse med Konkurserne<br />
i Christiansund. Indförselen, s<strong>om</strong> i 1883 havde vseret meget indskrsenket,<br />
var vistnok noget större i 1884, da ber nemlig hidk<strong>om</strong> fra Norge<br />
29,962 DC; fra Sverige k<strong>om</strong> direkte 278 DC.<br />
TJagtet de ugunstige Konjunkturer, hvormed Guanoforretningen i Tydskland<br />
havde at kjaempe, og hvilke nylig have foraulediget et stort Antal Fabrikanter<br />
i denne Branehe til et Forsög paa ved gjensidig Overeensk<strong>om</strong>st at regulere og<br />
opretholde Priserne, vidste de hervaerende anglo-continentale (forhen Ohlendorfske)<br />
Guanovserker at arbeide med Held, saaledes s<strong>om</strong> ogsaa i 1883 havde<br />
vaeret Tilfaeldet. Aktionsererne faa saaledes en Dividende af 7 %; vistnok<br />
var den for 1883 ll/5 %.<br />
Is. Denne Artikel blev s<strong>om</strong> bekjendt forhandlet her i store Masser; den<br />
hidbragtes til Hamburg-Altona i ikke mindre end 110 Ladninger, foruden at<br />
den i lsengere Tid bragtes her ugentlig med de regulsere Christianiadampskibe i<br />
ret betydelige Kvantiteter; det idethele Hidförte anslaaes til 532,077 DC fra<br />
Norge og 8,767 fra Sverige, medens Vserdien er opgivet til resp. 684,400 og<br />
6,900 Mark. Paa Grund af det staerke Anbud gik Prisen paa Blokis sjaelden<br />
op över 13 Mark, og meget var kontraheret til 10 og 11 Mark. Enkelte<br />
Partier af det her Ank<strong>om</strong>ne bleve ogsaa refuserede, idet man ei vilde anerkjende<br />
dem s<strong>om</strong> bestaaende af klar Blokis. Den nu til Ende gaaende Vinter<br />
har vaeret temmelig streng her ikke alene i dens Begyndelse, men ogsaa nogen<br />
Tid efter Nytaar, saa at Forsyningen paa Stedet har vaeret ret anselig, hvortil<br />
k<strong>om</strong>mer afc Isfabrikationen isasr ved Bryggerierne har faaet temmelig Fremgang.<br />
Rigtignok har Bestyreisen af Aktieselskabet »Hamburger Eiswerke» ikke<br />
vseret heldig i sine Bestraebelser for at tilveiebringe kunstig Is; og det nödtes
251<br />
saaledes ifjor til at kjöbe norsk Is til Forsyning af sine Kunder. Ikke heller<br />
vil det antageligen, trods et stedfundet Opgjör med vedk<strong>om</strong>mende Fabrikant <strong>om</strong><br />
en af denne leveret ubrugelig Ismaskine, for det förste konime til nogen Isproduktion<br />
for dette Selskab, saameget mindre s<strong>om</strong> det endnu har norsk Is saavels<strong>om</strong><br />
ogsaa Förråad af hvad her nys er indsamlet. Men det synes overhovedet,<br />
at de större Konsumenter af Is i Regelen straebe hen til at gjöre sig<br />
uafhaengige med Hensyn til Anskaffelsen af denne Artikel ved selv at lade den<br />
producere. Man har forsikret, at der i Tydskland fabrikeres <strong>om</strong>trent 50,000<br />
Centner aarligt.<br />
Skind, Huder, Lceder. Skindforretningen forklares at have vseret idethele<br />
endnu mindre heldig end den havde vaeret i 1883. Priserne paa Kalveskind<br />
gik saaledes ned 10 å 20 %, og alligevel förblev Onisaetningen teinmelig slaebende.<br />
Af svenske saadanne Skind afsattes vistnok endeel udpaa Aaret, da de<br />
lavere Priser indtraadte; dog forbleve nogle Partier usolgte. Ny Vare gik en<br />
Tidlang nogenlunde rask af, men da Prisen derpaa var begyndt at stige, standsede<br />
Afsaetningen igjen. For norske Kalveskind syntes Forholdene at vaere<br />
end vanskeligere; de förste smaa Tilförsler afhacndedes med Lethed, men for<br />
de betydeligere Partier s<strong>om</strong> siden bragtes paa Markedet viste sig kun liden<br />
Sögning, indtil <strong>om</strong>sider seenhöstes adskilligt solgtes til betydeligen nedsatte Priser.<br />
I russiske Skind var derimod Forretningen ret god og lönnende, vistnok<br />
til meget moderate Priser. — Med Faareskiud forsynede man sig isaer fra<br />
Danmark og Schleswig-Holstein, ogsaa med större Partier fra Chili og Peru,<br />
liges<strong>om</strong> her havdes betydelige Förråad tidligere hidförte fra Buenos-Ayres; ogsaa<br />
k<strong>om</strong> fra sidstnasvnte Sted liges<strong>om</strong> tidligere endeel Lammeskind, tildeels i<br />
meget smuk Kvalitet. — For större Gjedeskind betaltes temmelig gode Priser,<br />
og Omsaetningen fandtes ret tilfredsstillende, saa at ogsaa det norske Förråad<br />
römmedes, hvorhos den frisk ank<strong>om</strong>mende Vare fandt god Modtagelse. Ligeledes<br />
var der Begjaer for de mindre Gjedeskind, Heberlinge, og til stigende Priser.<br />
Med Hensyn til Kidskind vare derimod Forholdene ugunstige; udpaa<br />
S<strong>om</strong>tneren indtraadte stor Flauhed, og adskillig nordisk Vare blev liggende usolgt,<br />
saameget mere s<strong>om</strong> man paastod at Priserne derfor vare stillede for höit. —<br />
Bukkeskind bleve igjen kun lidet sögte og Priserne vege: Indförselen deraf var<br />
ogsaa ubetydelig.<br />
De fra foregaaende Aar paa Lager vaerende Reensdyrskind lykkedes det<br />
at faa afhsendede, rigtignok til meget lave Priser. For den ank<strong>om</strong>mende nye<br />
Vare forlangtes mere, hvilket ogsaa efter en Tid blev bevilget, og Forraadet<br />
blev saaledes römmet.<br />
Af Sselhundskind k<strong>om</strong> kun ubetydeligt fra Grönland, Spitzbergen og Arehangel,<br />
hvorhos Priserne vare lave; man ansaae det, liges<strong>om</strong> tidligere, i Regelen<br />
fordeelagtigere at sende denne Artikel til England, navnligen Dundee. Et<br />
med et norsk Hvalfangerskib hidk<strong>om</strong>met Parti afbsendedes dog til Priser der<br />
forsikredes at vaere mere gevinstbringende end de s<strong>om</strong> i Norge vare opnaaede<br />
for ialfald enkelte' Salg til England. — Nolge smaa Partier af Hvidfiskehuder<br />
hidförtes; men de realiseredes med Vanskelighed selv til reducerede Priser.<br />
For oversöiske Huder var Markedet uden synderlige Fluktuationer, og<br />
Forretningen befandtes overhovedet ret tilfredstillende, <strong>om</strong> end ikke saa fordeelagtig<br />
s<strong>om</strong> for endeel Aar tilbage; man hörte ikke synderlig Gjentagelse af den<br />
tidligere Klage över Priserne for Raavaren s<strong>om</strong> for höie i Forhold til hvad<br />
der kunde begjseres for det faerdige Fabrikat. Allerede i Januar ank<strong>om</strong> paa<br />
det europaeiske Marked nye svaere Salthuder fra Montevideo og Rio Grande,<br />
og i Marts fra Uruguay; Priserne gik tidligt noget ned, forbleve derpaa temmelig<br />
konstante til henimod Hösten, for da igjen at antage en vigende Tendens,
252<br />
hvilken tildeels havde sin Begrundelse i at meget af den senest k<strong>om</strong>ne Vare<br />
ikke ansaaes at vsere af saa god Beskaffenhed s<strong>om</strong> den tidligere modtagne. —<br />
Med Hensyn til lette saltede Huder viste sig i Aarets Begyndelse et stserkt<br />
Begjaer fra De Forenede Stater; ndpaa Foraaret aftog dette, og Priserne gik i<br />
S<strong>om</strong>merens og Höstens Löb noget og jevnt nedad, medens de betydelige Förråad<br />
formindskedes temmelig meget.<br />
Af saltede Hestehuder var Iudförselen i 1884, liges<strong>om</strong> i de to naestforegaaende<br />
Aar, stor og stserkt voxende. Priserne, s<strong>om</strong> i Aarets Begyndelse ikke<br />
vare höie, gik noget videre ned, men fra Foraaret af toge de en stigende Tendens.<br />
Vistnok ophörte denne fra August af; men efter nogen Tid befasstede<br />
Stemningen sig igjen endeel og Prisen var ved Aarets Udgang <strong>om</strong>tr. Mark 14<br />
ä 14.50 for segte Buenos-Ayres og Mark 12 å 12.50 for Montevideo. Torre<br />
saltede Brasilhuder, saavels<strong>om</strong> torre Rio-Grande-Huder m. fl. bleve ligeledes<br />
meget importerede og fandt stedse god Afsaetning uden store Prisforandringer;<br />
kun torre La Platå bleve liges<strong>om</strong> tidligere temmelig upaaagtede.<br />
Indförselen af oversöiske Huder idethele var, foruden 11,000 Baller,<br />
<strong>om</strong>tr. 1,100,000 Styk, 81,000 meer end i 1883, og över 250,000 meer end<br />
i de naermest foregaaende Aar.<br />
Laederforretningen havde regulaer Fortgång, og det meste af hvad her<br />
fandtes paa Markedet havde god Afgang. Hoved<strong>om</strong>ssetningen var ogsaa 1884<br />
i Valdivia Saalelaeder, s<strong>om</strong> jevnligen ank<strong>om</strong> med Dampskibene fra det vestlige<br />
Sydamerika; fra S<strong>om</strong>meren af vare Priserne stigende og dette vedblev til henimod<br />
Aarets Slutning, da nogen Afsvsekning fandt Sted. Omsaetningen i Hemlocklseder<br />
var vel ikke betydelig, men dog livligere end i 1883; ogsaa for dette<br />
gik Priserne noget ned henimod Aarets Udgang. Adskilligt af det Hemlock-<br />
Iseder, s<strong>om</strong> her udbödes, var forövrigt noget beskadiget, men noget var ogsaa<br />
prima og sserdeles smuk Vare. — For de hervserende Fabrikanters Kalvekidlaäder<br />
var regelmaessig god Afsaatning, medens derimod Begjseret for lakeret<br />
Kalvelaeder kun var ringe.<br />
Korn, Spiritus, Öl, Smör. Indförselen hertil af Korn var saerdeles betydelig,<br />
baade af Hvede og Rug; selv i Hösttiden sagtnede den kun for en<br />
kort Tid, men begyndte snart igjen med Kraft, vistnok tildeels s<strong>om</strong> Fölge af<br />
de meer og meer inden indflydelsesrige Kredse fremtraadende Krav paa og<br />
Forventninger <strong>om</strong> Toldforhöielser. Hvede k<strong>om</strong> fra alle Sider, vistnok fornemmelig<br />
fra Nordamerika og Sydrusland, men ogsaa fra California, Chili, La<br />
Platå, Ostindien, Australien og Nyseeland, iEgypten og Donaulandene, samt<br />
fortraengte i en vis Grad det tydske Produkt, saameget mere s<strong>om</strong> man i den<br />
seneste Tid her for en Deel har fundet det fordeelagtigere at dyrke de simplere<br />
til Gryn- og Stivelsefabrikation anvendelige Hvedesorter end de finere<br />
for Meeltilvirkning bedst brugelige. Udpaa Hösten indtraf da det stserke Prisfald,<br />
s<strong>om</strong> gav Lsengselen efter yderligere Toldbeskyttelse hos endeel af Producenterne<br />
saa staerk Fart. Prisen paa de finere Sorter, s<strong>om</strong> ved Udgangen af<br />
1881 var pr 1,000 Kg. netto Mark 240—250 samt sidst i 1882 og 1883<br />
var Mark 185—195, noteredes ultimo December 1884 kun Mark 150—160.<br />
Rug blev ligeledes indfört över Hamburg i forhen ukjendte Kvantiteter,<br />
idet der viste sig et ganske overordentligt Behov. Dette tilfredsstilledes fra<br />
Rusland saavels<strong>om</strong> fra Donaulandene, og paa Grund af Fragtforholdene bragtes<br />
disse Masser hid billigt. Priserne her holdt sig paa et temmelig jevnt Niveau<br />
uden at rives med af den volds<strong>om</strong>me Synkning paa Hvedemarkedet. Saaledes<br />
bleve finere Sorter ved Aarets Udgang noterede Mark 125—150; til samme<br />
Tid i 1882 og 1883 resp. Mark 138 — 148 og 130—150.<br />
Saaledes s<strong>om</strong> sasdvanligt förtes endeel fiint tydsk Maltbyg herover til Eng-
253<br />
land; dog har denne Export i den senere Tid vicret i Nedgång; navnlig har<br />
Saalebygget paa Grund af endeel mindre heldige Aaringer tabt adskilligt af sin<br />
tidligere Anseelse. Vistnok ere andre Sorter tiideels traadte istedet, saaledes<br />
fra Maehren; men det kontinentale Maltbyg havde overhovedet vanskeligt for i<br />
England at konkurrere med dette Lands eget Produkt, s<strong>om</strong> i den sidste Tid<br />
har vEeret bedre end tidligere. Fölgeligen samlede sig her temmelig betydelige<br />
Lagere, saatneget mere s<strong>om</strong> der ogsaa hidförtes adskilligt, tiideels af meget<br />
god Beskaffeohed, fra Chili. — For Braenderier, Grynfabrikation og til Krcaturfodring<br />
indförtes store Kvantiteter Byg fra det sorte Hav. Donau og Algier.<br />
De fineste Bygsorter -stode .ved Aarets Udgang lidt lavere end ved Udgangen<br />
af de to nsestforegaaende Aar; saaledes Chevalier Saale Mark 190—210, og<br />
österrigske Sorter 205—220.<br />
Havre sank heller ikke betydeligt; god Vare noteredes ved Aarets Udgaug<br />
Mark 126—150: ved Udgangen af 1883 Mark 130—160. Den var idethele<br />
ikke synderlig underkastet Prisfluktuationer; man försynte sig vaesentlig fra<br />
Rusland. Den direkte Indförsel af Havre fra Sverige, s<strong>om</strong> i 1882 var 9,300<br />
DC og i 1883 kun 434, opgives for 1884 til kun 164 DC; fra Norge k<strong>om</strong><br />
nsesten intet (6 DC).<br />
Mais, s<strong>om</strong> allerede i Löbet af 1883 var sunket betydeligen i Pris, saa at<br />
den ved sammes Udgang kun noteredes Mark 125—126, gik endvidere ned<br />
indtil Mark 122—124 (amerikansk Vare). Hovedmassen k<strong>om</strong>, foruden fra De<br />
Forenede Stater, fra det sorte Hav og Donauegnerne, men i den senere Deel<br />
af Aaret k<strong>om</strong> ogsaa meget fra La Platå, uden at dog Kvaliteten af det derfra<br />
Hidförte fandtes tilfredsstillende.<br />
Med Spiritusforretningen var man mindre tilfreds end i de naestforegaaende<br />
Aar. Prisen for god raa Potetesspiritus pr 100 Liter a 100 % stillede sig<br />
ved Aarets Begyndelse <strong>om</strong>trent liges<strong>om</strong> i Begyndeisen af 1883, nemlig imellem<br />
Mark 40 3 /4 <strong>och</strong> 39 s /4 (inel. gode Jernbaandsfade): men den viste allerede en<br />
langs<strong>om</strong>t vigende Tendens, foranlediget deels ved rigelige Tilförsler fra Busland<br />
og Polen saavels<strong>om</strong> ogsaa fra det tydske Indiand, og deels ved utilstriekkelig<br />
Anledning til Export, da der navnligen fra Spanien kun viste sig svagt Begjaer.<br />
I April sporedes nogen Bedring, tiideels paa Grund af Spekulation vedk<strong>om</strong>mende<br />
indtrufne Frostnsetter, og Konjunkturerne hsevede sig end yderligere<br />
i Mai, da Exporten blev livligere, medens Rusland og Polen en Tidlang undlad<br />
at gjöre Offerter. Da Prisen saaledes steg, slappedes dog igjen Exporten:<br />
men det viste sig dog snart, at virkelig Nattefrosten i flere Egne af Tydskland<br />
og Polen havde gjort alvorlig Skade. Prisen steg da end yderligere samt naaede<br />
i Begyndeisen af Juni Aarets hoieste Ståndpunkt, nemlig imellem Mark<br />
41 a /4 og 40 7 /8- Endnu i samme Maaned blev dog Stemningen paa Berlinermarkedet<br />
mat, og under Paavirkningen af forskjellige Forholde i og udenfor<br />
Tydskland begyndte en Synkning, s<strong>om</strong> vedblev indtil Aarets Udgang <strong>om</strong> end<br />
under Fluktuationer, bevirkede ved Veirforholdene samt derhos til den ene Side<br />
ved synkende Kornpriser, daarlig Export, Kolerafrygt og Karantainer i Syden<br />
samt rigelige Anbud fra Rusland og Polen, til den anden Side ved Klager över<br />
Potetessygen, isasr i Esthland og Kurland, ved stajrkere Export til visse Tider,<br />
s<strong>om</strong> i Begyndeisen af Oktober, da tillige de russiske Offerter ophörte. Senere<br />
paa Hösten vare Tilbudene fra det tydske Indiand, s<strong>om</strong> havde hävt en rig<br />
Potetesavl, og fra Polen höist betydelige, liges<strong>om</strong> ogsaa Amerikas Konkurrence<br />
gjorde sig stserkt gjseldende. Ved Aarets Udgang var man saaledes k<strong>om</strong>met<br />
ned til ussedvanlig lave Priser, imellem Mark 35 s /a og 34. — Forholdet er<br />
ogsaa for nservaerende ikke bedre; det paastaaes endog at Priserne nu ere lavere<br />
end nogensinde i de sidste tyve Aar.
254<br />
Den indenlandske Produktion i 1884 var saa anseelig, at den naesten var<br />
tilstraekkelig ikke alene for Konsumen men ogsaa for Exporten, saameget mere<br />
s<strong>om</strong> denne aidste ikke var saerdeles betydelig. — Derhos blev i Indlandet<br />
rektificeret til saa billig Pris, at det til sine Tider og navnligen i November<br />
og December kunde i Hamburg levere rektificeret Vare til de her for det raa<br />
Produkt gjaeldende Priser. De Hamburgske Fabrikanters Adgang til en tilfredsstillende<br />
Rektifikationspraemie blev saameget knappere, s<strong>om</strong> den billigere Jernbanetarif<br />
for Spiritus fra Indlandet til de tydske Söhavne for Export derfra<br />
k<strong>om</strong>mer det tilgode, medeos Raavaren, naar den föres bid for Rektifikation.<br />
maa betale efter den höiere Tarif. Vistnok bliver ogsaa Afsaetningen hersteds<br />
af den fra Indlandet k<strong>om</strong>ne Raaspiritus betynget derved, og ved denne Omstaendighed<br />
overvindeB for en Deel de Vanskeligheder, s<strong>om</strong> Raaspiritus fra andre<br />
Lande her moder i Konkurrencen med samme.<br />
Her hidk<strong>om</strong> idethele <strong>om</strong>trent 111,300 Fade; i 1883 k<strong>om</strong> 108,700, men<br />
i Gjennemsnit af Treaarsterminen 1881 —1883 aarligen 119,000. Af det saaledes<br />
i 1884 Indförte transiterede dog <strong>om</strong>tr. 44,400 Fade; i 1883 40,300.<br />
Foruden Toldindlandet samt Rusland og Polen optraadte isser Amerika paa<br />
Markedet, efteråt det i 1883 havde holdt sig ganske tilbage; Indförselen derfra<br />
udgjorde <strong>om</strong>tr. 10,500 Fade. Fra Sverige k<strong>om</strong> lidet eller intet direkte, hvorimod<br />
noget modtoges över Ltibeck. Dette skal dog ikke have vaeret meer end<br />
339 Fade, indeholdende <strong>om</strong>tr. 105,200 Liter, anslaaede til en Vaerdi af <strong>om</strong>tr.<br />
22,000 Mark og saaledes af meget simpel Kvalitet. En af Grundene til at<br />
her ikke k<strong>om</strong> bedre svensk Vare opgives at vaere den, at man i Sverige med<br />
Held har strsebt efter at faa afsat sit Produktoverskud s<strong>om</strong> rektificeret Sprit<br />
til Syden. De her fordetmeste stedfindende lave Priser vare ogsaa kun lidet<br />
opmuntrende, og medens de fra Januar til April vare i jevn Tilbagegang her,<br />
skal Prisen i Stockholm vsere steget fra Kr. 1.5 8 pr Kände til Kr. 1.8 0 i<br />
Midten af sidstnaavnte Maaned, gik vel inden midt i Mai end noget höiere op,<br />
medens derhos flere Braenderier standsede sin Virks<strong>om</strong>hed. Under disse Omstaendigheder<br />
hjälp det ikke, at Priserne her haevede sig noget henimod Midten<br />
af Aaret, og senere, da de sank ned til et uformodet lavt Niveau, bortfaldt<br />
enhver Tanke <strong>om</strong> Indförsel fra Sverige. Tvertimod opstod her henimod Aarets<br />
Slutning Spörgsmaal <strong>om</strong> Raaspiritus ab russiske Havne til Bearbeidelse i sydsvenske<br />
Rektifikationsanstalter for Export; dog viste det sig ifölge billige Offerter<br />
fra Reval og andre Östersöhavne, at man i Sverige kunde forsyne sig<br />
fordeelagtigere direkte derfra end igjennem Hamburgsk Mellemk<strong>om</strong>st.<br />
Derimod var Hidförselen fra Norge nassten ligesaa stor s<strong>om</strong> i 1883, nemlig<br />
411,500 Liter, anslaaede til en Vaerdi af 111,500 Mark. Det blev i min<br />
forrige Aarsberetning bemaerket, at nogle Forsög paa at hidföre rektificeret<br />
norsk Vare mislykkedes i Anledning af det ved Konkurrencen fra det tydske<br />
Indiand bevirkede Tryk paa Rektifikationspraemien. Dette Forhold fandt s<strong>om</strong><br />
öven anfört ogsaa Sted i 1884, saa at Prisforskjellen mellem den rektificerede<br />
Raaspiritus blev altfor ringe for Fabrikanten. Det forsikres ogsaa her, at overhovedet<br />
Spiritusindförselen fra Norge neppe var lönnende, men at Exporten derfra<br />
fornemmeligen beroede paa at Bestyreisen for den norske Braenderiforening<br />
til visse Tider fastsatte hvilket Kvantum hvert Brsenderi skulde levere til Salg<br />
inden Landet, medens hvad produceredes derover maatte exporteres; efteråt den<br />
havde oplöst sig, formindskedes ogsaa Exporten.<br />
Af Öl hidförtes fra Sverige <strong>om</strong>tr. 176 Hektoliter, anslaaede til en Vaerdi<br />
af 11,600 Mark: i 1883 k<strong>om</strong> 614 Hktl., i 1882 1,001 og i 1881 619.<br />
Fra Norge k<strong>om</strong> i'1884 12,580 Hktl., af Vaerdi Mark 833,700; i 1883 k<strong>om</strong><br />
derfra 15,037 Hktl., i 1882 12,500, i 1881 12,600. Den masgtige tydske
255<br />
Konkurrence paa de oversöiske Steder, hvortil denne Artikel fordetmeste föres,<br />
har saaledes vistnok ikke vasret istand til at fordrive dette norske og svenske<br />
Produkt, men virker trykkende paa samme og bidrager meget til at hindre dets<br />
videre Udbredelse og Trivsel paa hine fjerne Markeder, hvortil det havde skaffet<br />
sig Adgang. Den store Masngde Ölbryggerier, s<strong>om</strong> i den senere Tid ere<br />
her oprettede, have gjort store og tildeels heldige Anstrengelser for at faa sin<br />
Vare anbragt i Udlandet. Plere af dem udmaerke sig ved gode Iudretninger,<br />
og de arbeidede i 1883—1884 i flere Henseeuder under ret gunstige Betingelser,<br />
idet t. Ex. Priserne baade paa Malt og Humle vare temmelig billige. —<br />
Flere af dem gav dog ingen Dividende.<br />
Forraadet af S<strong>om</strong>mersmör fra 1883 var ved Aarets Begyndelse usjedvanlig<br />
lidet, idethöieste 500 /3 Tönder, medens forhen ssedvanligvis fandtes det Tidobbelte<br />
og mere paa den Aarstid; tidligt i Marta var Lageret römmet. Paa<br />
Grund af det milde Veir blev dog Vinterproduktionen betydelig. I Februar<br />
viste sig Kjöbelyst for Export, og i de fölgende Maaneder afsattes betydelige<br />
Kvantiteter <strong>om</strong> end til noget vigende Priser; i Mai blev Prisnedgangen endog<br />
temmelig staerk. I den anden Uge af Juni leveredes nyt S<strong>om</strong>mersmör; men<br />
allerede henimod Slutningen af samme Maaned indtraadte Flauhed, saa at kun<br />
de fineste Maerker <strong>om</strong>sattes med Lethed. I Slutningen af Juli opstod meer<br />
Anledning til Salg i England, og Priserne forbedredes hurtigen i August ret<br />
betydeligt, hvorpaa den stigende Tendens fortsattes i September og Oktober, da<br />
England sendte store Ordres hid paa Grund af Torken i Irland og i Danmark.<br />
Senere gik Priserne igjen efterhaanden tilbage, dog en Tidlang ikke for de<br />
fineste friske Sorter; men selv disse sank meget i den sidste Deel af December.<br />
Ved Aarets Udgang vare de bedste Sorter af Sonimerprodukt fordetmeste<br />
udsolgte, medens der endnu fandtes adskilligt af den ringere Vare. — Gjennemsnitsprisen<br />
paa det finere Produkt for Export stillede sig i Aarets Löb<br />
overeensstemmende med det öven Anfört e saaledes: For 50 Kg. (Tara 8 Kg.<br />
efter Usance og 1 % Dekort) l:ste Kvalitet og l:ste Pris i Januar Mark 127, i<br />
Februar Mark 130, i Marts 123, i April 113, i Mai 101, i Juni 99, i Juli<br />
100, i August 113, i September 120, i Oktober 138, i November 132, i<br />
December 127. Gjennemsnit for Aaret Mark 119; Aarsgjennemsnittet for<br />
samme Kvalitet men anden Pris var Mark 114.<br />
Finländsk S<strong>om</strong>mervare fandt furst kun meget indskrsenket Afsaetning til<br />
Mark 80—82 paa Leverance; senere hsevede Priserne sig til 95—96 ab Lttbeck.<br />
Med Hensyn til Smörnoteriugerne paa Börsen er nylig indfört en Forbedring,<br />
gaaende ud paa at gjöre dem meer exakte, mere stemmende med de<br />
virkelige Forholde. Det var nemlig blevet Usanee, at Smörpriserne for en stor<br />
Deel noteredes for lavt, og dette er forklaret saaledes, at vistnok Vaerdien af<br />
fiint frisk Produkt Iagdes til Grund for Notitsen, men at Extrapriserne for<br />
den fineste Vare ikke toges i Betragtning. Disse Extrapriser stege efterhaanden<br />
til 5 og slutteligen endog til 7 Mark över den höieste Notits, hvorpaa<br />
Reklamationer bleve hyppige, og Vedk<strong>om</strong>mende bleve da enige <strong>om</strong> at de virkeligen<br />
betalte Priser skulde blive noterede, hvorlios der valgtes en af fem Msend<br />
bestaaende K<strong>om</strong>mittee, af hvilken Noteringerne fastsattes. Ogsaa bestemtes<br />
nogle Forandringer i Noteringens Rubricering.<br />
Petroleum. Den i den senere Tid stedfundne Udvikling af Hamburgs<br />
Petroleum<strong>handel</strong> vedblev ogsaa i 1884. Vistnok er ikke Indförselen stegen<br />
meget betydeligt i de seneste Aar; thi efteråt den i Tidsrummet fra 1878 til<br />
1882 var voxet fra 294,000 Barrels til 970,000, udgjorde den i 1883 887,700<br />
og i 1884 1,095,000; men herfra forsendtes allerede i 1883 meer end fra<br />
nogen anden europaeisk Havn. nemlig 974,800 og i 1884 1,097,000, saa at
256<br />
Hamburg nu med rette gjör Fordring paa at vsere den förste Pläds for denne<br />
Artikel. Forretningsgangen med Hensyn til Samme blev dog ikke overhovedet<br />
her anseet s<strong>om</strong> fordeelagtig; Priserne vare naesten beständig vigende. Ved<br />
Aarets Slutning noteredes raffineret Petroleum Pensylvanian Standard white<br />
Mark 7.50 pr 50 Kg. og Petroleum i Kasser Mark 9—9.25 pr Kasse.<br />
Af den russiske Petroleum ventedes indtil fornylig ingen alvorlig Konkurrence<br />
med den amerikanske, da de ssedvanlige Kvaliteter deraf fandtes at staa<br />
formeget tilbage med Hensyn til Lyskraft, idet den forklaredes kun at indeholde<br />
27 % Iiysolie, medens deraf haves i den amerikanske 70 å 75 %.<br />
Den har dog i den sidste Tid gjort ret anseelige Fremskridt og betydelige<br />
Kvantiteter deraf ere k<strong>om</strong>ne til Tydskland, hvor det anerkjendes, at den er<br />
meget anvendelig samt vel endog bedre end den amerikanske til Maskinolie. Da<br />
man erfarede at der var gjort Forslag <strong>om</strong> Forhöielse af Tolden paa det amerikanske<br />
Petroleum ved nemlig at undergive Fadene, hvori det bringes, Told s<strong>om</strong><br />
fine Bödkervarer, medens Indförselen af det russiske Petroleum i Cisternevogne,<br />
altsaa uden Fade, skulde nyde Begunstigelse paa de östtydske Jernbaner, opstod<br />
endog alvorlig Frygt for at dette vilde skade Seilskibsforbindelsen med Amerika,<br />
hvilken — ogsaa for vört Vedk<strong>om</strong>mende — for en stor Deel stöttes ved<br />
Petroleumfragterne.<br />
Her er nylig istandbragt og sat i Virks<strong>om</strong>bed et betydeligt »Raffineri for<br />
kaukasiske Mineralolier» af et Firma, s<strong>om</strong> foruden dette Vserk ogsaa besidder<br />
anseelige Kaffinerier i Riga og Baku. Derigjennem er opstaaet en for Hamburg<br />
Dy Industri, hvorved man baaber, at der vil sikres dette Sted en fremragende<br />
Andeel i den opbl<strong>om</strong>strende Handel med Landene ved Kaukasus.<br />
Den tydske Förek<strong>om</strong>st af Petroleum vedbliver at vsere uden sserdeles Betydning;<br />
imidlertid siges navnligen Produktionen ved Oelheimer Werke at vaäre<br />
»normal» og Salget af Produkteme, isser »Schmieroel», at vaere tilfredsstillende.<br />
Rigtignok har der vist sig Vanskeligheder med at faa det afflydende Vand<br />
bortskaffet uden at tilföre Naboeiendcunmene Skade.<br />
Steennödder. Med Hensyn til denne Artikel vedblev Hamburg at beholde<br />
sin fremragende Stilling s<strong>om</strong> Hovedstapelplads. Samtlige SeilskibsladniDger og<br />
ligeledes det meste af Dampskibsladniugerne fra det vestlige Sydamerika ere<br />
.saaledes blevne solgte ved hervserende Firmaer. Vistnok blev Udförselen derfra,<br />
hvilken allerede i 1883 var meget aftaget, end yderligere formindsket i<br />
1884 s<strong>om</strong> Fölge af forandret Modesmag saavels<strong>om</strong> ogsaa af den forstyrrede<br />
Tilstand i Hovedproduktionslandet Ecuador, hvor en Revolution endte i Foraaret<br />
og en anden igjen bröd ud senere paa Aaret. Den nye Höst var ogsaa<br />
kun knap; paa Grund af Omstaendighederne stege dog ikke Priserne, men man<br />
baaber, at Moden igjen bliver denne Artikel gunstig og at da Markedet vil<br />
bedre sig.<br />
Hamburg er s<strong>om</strong> bekjendt en af de Stseder, hvor Bestraebelserne efter at<br />
styrke og udvide Tydsklands Handelsinteresser og Anseelse i Afrika og Sydsöen<br />
have vaeret stserkest fremtraedende, liges<strong>om</strong> ogsaa Faktorier allerede siden en<br />
Raekke af Aar ere blevne herfra anlagte dersteds, hvilke eftcrhaanden have<br />
arbeidet sig frem til en anseelig Stilling. Hamburgske Firmaer findes saaledes<br />
i Vestafrika ikke alene i Kamerun samt Little og Grand Popo, men ogsaa i<br />
Liberia, paa Guldkysten, i Lagos, i Wydah, i Gaboon, i Ambriz og Kinsembo<br />
o. s. v.; og Indförselen derfra, s<strong>om</strong> i 1871 udgjorde en Vserdi af <strong>om</strong>trent<br />
4,620,000 Mark, ansloges allerede i 1882 til <strong>om</strong>trent 8,900,000 Mark, medens<br />
Udförselen derhen, s<strong>om</strong> i 1872 kun belöb sig til 68,000 DC, i 1882 udgjorde<br />
<strong>om</strong>trent 418,000 DC. De tydske Varer, s<strong>om</strong> gaa derhen fra Hamburg, ere<br />
B<strong>om</strong>uld- og Uldvarer, Krudt, Spirituösa, Gevaerer, Glasperler, Niirnbergervarer,
257<br />
Salt, Jern- og Messingvarer samt Steentöi, medens derfra erholdes Palmolie,<br />
Palmkjerner, Gummi, Elfenbeen, Farvetrae m. m. tildeels gjennem Tusk<strong>handel</strong><br />
At her ogsaa ikke har vaeret arbeidet forgjaeves paa at udvikle Handelsforbindelserne<br />
med Australien og Polynesien, fremgaar af at Indförselen fra Sydsbens<br />
Öer og det australiske Fastland i 1883 representerede en Vaerdi af resp. <strong>om</strong>tr.<br />
3/io °8 iVio Millioner Mark, medens derhen udförtes 160,000 og 769,000<br />
DC. I 1884 blev af det i Hamburg d<strong>om</strong>icilierede tydske »Handels- og Pantageselskab»,<br />
s<strong>om</strong> har arbeidet sig godt op af sine tidligere mislige Forholde,<br />
exporteret fra Sydsöens Öer for 900,000 Mark Kopra og B<strong>om</strong>uld, og det har<br />
nylig befragtet tyve Fartöier for disse Öer.<br />
Priis paa Penge-, Bank- og Kreditforholde. Medens Rigsbankens Diskonto<br />
for Vexler, s<strong>om</strong> allerede i Januar 1883 var gaaet ned fra 5 til 4 %, holdt<br />
sig paa dette sidste Ståndpunkt gjennem hele Aaret 1884, var derimod Börsdiskontoen<br />
i Gjennemsnit kun 2'/10 %-, efteråt den i 1883 havde vaeret 2 7 /,<br />
%. Paa Grund af Pengemarkedets Overflödighed, den tilbagegaaende Rentefod<br />
og det deraf bevirkede Tryk paa Kapitalerne, ved Siden af de mindre gunstige<br />
Forretningsforhold overhovedet, var Bankernes Stilling vanskelig og deres Virks<strong>om</strong>hed<br />
tildeels lidet fordeelbringende. En Tidlang, navnlig i Aarets to förste<br />
Maaneder, var Anbudet af Penge endog saa stserkt, at ikke alene Diskontoen<br />
for förste Klasse Vexler gik ned under 2 Xi meQ a t det endog i et rigtignok<br />
kun kort Tidsrum overhovedet var vanskeligt at faa Penge anbragt. Man klagede<br />
derhos över, at den ved regulsere Bankforretninger opnaaelige Gevinst var<br />
af Konkurrencen drevet saa staerkt ned, at der udkrasvedes ret betydelige Ooosaetninger<br />
for at tilveiebringe en rimelig Forrentning af den arbeidende Kapital.<br />
Den i min Aarsberetning for 1883 <strong>om</strong>talte da indförte Bentegodtgjörelse af 2<br />
% for Tilgodehavende paa Girokontoer fandtes under disse isaer i Aarets Begyndelse<br />
fremtrsedende Forholde saa betyngende, at de hervaerende hovedsagelig<br />
med Girovirks<strong>om</strong>hed beskjaaftigede Banker fra den 1 Marts af reducerede denne<br />
Godtgjörelse til l 1 /, %.<br />
Efter alt hvad der har vseret forklaret <strong>om</strong> de stedfundne Vanskeligheder,<br />
er det befundet ret tilfredsstillende, at de Hamburgske Bankers nu offentliggjorte<br />
Aarsopgjör dog opvise Resultater, der for de flestes Vedk<strong>om</strong>mende vel<br />
staa noget, men ikke meget under det forhen Saedvanligc, medens enkeltviis<br />
Dividenderne endog ere större end for 1883.<br />
Nordtydske Bank gav sine Aktionaerer en Dividende af 8 X mod 8'/,<br />
for 1883, 8 l /a for 1882, 10 1 /, for 1881 og 10 for hvert af Aarene 1880<br />
og 1879. I Effektforretningen udviklede den bttydelig Virksoinhed og opnaaedu<br />
ret gode Resultater; den övertog saaledes og emitterede i Förbindelse med andre<br />
Resten af 4 % svensk Statslaan af 1880, 4 % svenske Rigshypothekbank<br />
pantebreve af 1878, ny Emission 4'/2 % Stockholmske Pantebreve, Malmö-<br />
Ystad Jernbaneselskabs 5 % Prioritetsobligationer, ogsaa endeel finländske<br />
Hypothekbankpantebreve, serbiske Hypotekar-Jernbaneobligationer og amortisable<br />
Renter m. v. Den övertog tillige, sammen med en Forretningsven, Financieringen<br />
af Gjedse Jernbane paa Falster, hvilken i Förbindelse med det tydsknordiske<br />
Lloyd-Jernbane- og Dampskibsaktieselskabs under Bygning vasrende<br />
Jernbane Neustrelitz—Rostock—Warnemiinde skal danne et vigtigt Led i dec<br />
paataenkte nye Route mellem Tydskland og Skandinavien. — En meget betydelig<br />
Entreprise af Nordtydske Bank indlededes ved et Tilbud fra denne til den<br />
Hamburgske Stat <strong>om</strong> Oprettelse af et Aktieselskab med en Grundkapital af 9<br />
Millioner Mark for Istandbringelse og Anvendelse af Lagerhuse, Kontorer m. v.<br />
i det fremtidige Frihavnsgebeet. — Bankens Omsaetning i det forlöbne Forretningsaar<br />
i Debet og Credit belöb sig til Mark 9,759,051,587, og den rene<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 18
258<br />
Gevinst var Mark 3,779,586. — Denne Banks Aktier noteredes Ted Begyndeisen<br />
af Aaret 1883 159 og ved dets Ende 150'/s, men kjöbtes ved Udgangangen<br />
af 1884 for 157.<br />
Ogsaa for C<strong>om</strong>merz- og Diskontobankens Aktionaerer var Dividenden noget<br />
mindre end i flere foregaaende Aar, nemlig kun 6 1 /,, %; for 1883 var den<br />
6/„ for 1882 7 l /„ for 1881 9 %. Det i 1883 under Medvirkning af denne<br />
Bank begrundede betydelige Foretagende, Oprettelsen af den »tydske Rederiförening»,<br />
hvis Öiemed var at give de tydske Jerndampskibsrederier Leilighed<br />
til gjensidig Forsikring af deres Fartöier indtil et vist Belöb, udviklede sig<br />
heldigt, idet Antallet af de gaaledes forsikrede Fartöier steg til över 150;<br />
desuden indrettedes en saeregen Afdeling for Seilskibe af förste Klasse. Blandt<br />
andre Foretagender, hvori denne Bank havde Andeel, var Istandbringelsen af<br />
et Sukkerraffinaderi i det Braunschweigske, hvilket skulde k<strong>om</strong>me igång i det<br />
indevserende Foraar, samt Udnyttelsen af et Gods i Sielce i Rusland, hvor forskjellige<br />
industrielie Etablissementer ere i Virks<strong>om</strong>hed og et Steenkulbjergvaerk<br />
drives, alt under Begunstigelse af den russiske Beskyttelsestold. — Med Hensyn<br />
til Emissioner af Effekter har ogsaa denne Bank vaeret temmelig virks<strong>om</strong>,<br />
og dens Konkurrence med Nordtydske Bank i denne Retning har viist sig heldig<br />
for Laantagcre. Med Norge kontraherede den s<strong>om</strong> bekjendt et 4 % Laan<br />
paa över 28 Millioner Mark, hvoraf, s<strong>om</strong> det hedder i Forvaltningsraadets<br />
Aarsberetning for 1884, den förste Halvdeel i samme Aar realiseredes med<br />
Fordeel, medens den anden Halvdeel, paa Grund af den i Forhold til andre<br />
Statslaan af förste Rang lave Kurs, holdtes tilbage indtil videre. Banken var<br />
ogsaa med staerke Bidrag interesseret i et Berliner Stadslaan m. v. Det i<br />
1883 overtagne 4 % Göteborg Stadslaan blev i sin Heelhed realiseret, ligeledes<br />
med god Nytte for Banken. — C<strong>om</strong>merz- og Diskontobanks Aktier noteredes<br />
ved Udgangen af 1882 132 1 /,, ved Udgangen af 1883 126, men ved<br />
Slntningen af 1884 124'/,.<br />
Anglo deutsche Bank gav samme Dividende s<strong>om</strong> for 1883, nemlig 4 %,<br />
efteråt den for 1882 havde givet 5 og for 1881 6 %. Den har uden synderligt<br />
Held sögt at skille sig ved endeel af sin betydelige fra tidligere Tid<br />
stammende Grundbesiddelsc, isser i Berlin, og har at beklage, att meer end en<br />
Trediedeel af dens Kapital endnu ligger fast og ingen Rente giver. Inden den<br />
egentlige Bankvirks<strong>om</strong>hed viste Provisionskontoen, s<strong>om</strong> allerede i 1883 var<br />
stigende, en yderligere foröget Indtaegt, og man vidste at dragé Nytte af den<br />
höiere Rentefod, s<strong>om</strong> henimod Slutningen af Aaret opnaaedes for Depots, idet<br />
man nemlig anlagde endeel af Portefeuillen i Forskud mod Effekter. — Denne<br />
Banks Aktier noteredes ved Aarets Begyndelse 92, ved dets Slutning 94.<br />
Vereinsbank gav 7 1 /, % Dividende; for 1883 var den 7, for 1882 8.<br />
Medens Summcn af fremmede Penge i dens Förvaring var större end tidligere,<br />
havde ogsaa dens Indtaegter af Provision og Forvaltningsgebybr for Vserdipapirer<br />
foröget sig noget, s<strong>om</strong> Fölge af voxende daglig Omsaätning. Dens Filialer<br />
i Altona, Kiel og Hannover vare ligeledes temmelig heldige i sin Virks<strong>om</strong>hed.<br />
Vereinsbanks Aktier noteredes i Begyndeisen af 1884 117, i Slutningen 117'/4.<br />
For Maklerbank, s<strong>om</strong> for Aarene 1881 og 1882 havde givet resp. 18'/.,<br />
og 15'/, % Dividende samt for 1883 13'/3, gik den for 1884 ned til 12.<br />
Bestyreisen bekiagede i sin Beretning for sidstnaevnte Aar, at Kurtagekontoen<br />
var bleven trykket samt Gevinsten paa Effektreporteringer og Renter formindsket<br />
ved de i Almindelighed ngunstige Forretningsforholde og den lave Pengestand.<br />
Denne Banks Aktier noteredes i Aarets Begyndelse 125 og ved Slutningen<br />
af samme 124'/, %<br />
Wechslerbank, s<strong>om</strong> for 1882 havde givet 6 1 /, og for 1883 7 1 /, %, ud-
259<br />
deelte for 1884 en Dividende af 7 1 /., % Medens ogeaa denne Banks Renteindtaegt<br />
paavirkedes ufordeelagtigt af den lave Diskonto, havdes i Aarets anden<br />
Halvdeel Fordeel af den da indtraadte bedre Anledning til Fondsk<strong>om</strong>iuissionsforretninger.<br />
Wechslerbanks Aktier noteredes ved Udgangen af 1884 122.<br />
Waarenkreditanstalts Dividende, s<strong>om</strong> for 1882 havde vaeret 9, men for<br />
1883 kun 7'/, %', blev for 1884 ligeledes 7'/,. Dette stemmer temmeligen<br />
med det Gjennemsnitlige i de 13 Aar, hvori denne Anstalt har bestaaet, hvilket<br />
nemlig var Tft. Dens Aktier noteredes ved Udgangen af 1884 99.<br />
Blandt de hervasrende Banker kan »Volksbank», der nu har bestaaet i 25<br />
Aar, naevnes s<strong>om</strong> en, der i den senere Tid har ret betydeligen udvidet sin<br />
Virks<strong>om</strong>hed; dens Omsaetning udgjorde i 1883 114, men i 1884 140 Millioner<br />
Mark. Den gav for sidstnaevnte Aar en Dividende af 6 1 /'., X, uagtet den<br />
havde vaeret saa uheldig at lide Tab ved Personer, s<strong>om</strong> tildeels i mange Aar<br />
havde staaet den naer og havde vidst at skuffe Bestyreisen.<br />
Et andet i staark Fremvasxt vasrende Pengeinstitut er S:t Pauli Kreditbank,<br />
hvis Bestyrelse vistnok ogsaa klagede över Vanskeligheden af at faa de<br />
saa rigeligen tilflydende Penge placerede paa nyttebringende Maade, men dog<br />
«aa sig istand til at fordele en Dividende af 11 ,"•; imod 10 for 1883.<br />
Hamburgs Hypothekbank gav 6 ,%' liges<strong>om</strong> for det naestforegaaende Aar.<br />
Rigsbankens Dividende blev den samme s<strong>om</strong> for 1883, nemlig 6'/4 %<br />
»Die deutsehe Banks, hvis Hovedsaede liges<strong>om</strong> Kigsbankens er Berlin, og<br />
s<strong>om</strong> har Filialer her samt i Bremen og LondoD, gav for 1884 liges<strong>om</strong> for<br />
1883 en Dividende af 9 %. Dette Bankinstitut har sat sig s<strong>om</strong> et af de<br />
vaesentligere Maal for sin Virks<strong>om</strong>hed at erhverve Förbindelser i de andre<br />
Verdensdele og saaledes forendeel at gjöre den engelske Besörgelse for Tydskland<br />
af de oversöiske Bankforretninger unödvendig; dets Bestyrelse forklarer<br />
ogsaa at have i 1884 gjort vsesentlige Fremskridt i denne Henseende.<br />
De svenske og norske Fonds og Hypothekobligationer undergik kun ringe<br />
Förändring. Na>rmere Meddelelser der<strong>om</strong> findes i hosfölgende Bilag C og D.<br />
Offentlige Foranstaltninger og Forkandlinger m. v. De i min Aarsberetning<br />
for 1883 <strong>om</strong>handlede Bestraebelser for at bevirke en ny Regulering af<br />
Usancerne for Lösning af de fra Söen kotnmende Skibe, navnligen i Betning<br />
af en Förkortning af Terminerne for saadan Lösning, fortsattes i 1884, idet<br />
et af det hervasrende Handelskammer udarbeidet Lovforslag desangaaende i det<br />
Vsesentlige blev mödt med Billigelse af Autoriteterne og forelagdes Legislaturen<br />
(»Biirgersehaft»). Man erkjendte i Almindelighed, at der maatte gjöres noget i<br />
den <strong>om</strong>handlede Retning, for at ikke Hamburg skulde blive overflöiet af de<br />
med det konkurrerende Pladse, til samme Tid s<strong>om</strong> der maatte tages visse Hensyn<br />
i Anledning af den indskrsenkede Adgang for Fartöierne til at finde Pläds<br />
ved Kaierne. Först i indevaerende Aar k<strong>om</strong> Forhandlingerne angaaende denne<br />
Gjenstand til Afslutning, nemlig ved Lov af 30:te Januar, af hvilken jeg har<br />
indaendt et Exemplar til det kongelige Kollegium.<br />
Den paataenkte og af mig oftere <strong>om</strong>talte Lov <strong>om</strong> Pantsaetning af Skibe var<br />
ligeledes i Aarets Löb Gjenstand for ret <strong>om</strong>fattende Forhandlinger mellem Senat<br />
og Biirgersehaft, og da der under disse vistes ret megen Imbdek<strong>om</strong>men og<br />
oprigtigt Önske <strong>om</strong> Overeensk<strong>om</strong>st fra beggc Sider, tor det haabes at den, <strong>om</strong><br />
end efter en ret träng og langs<strong>om</strong> Födsel, nu vil udk<strong>om</strong>me med det Förete.<br />
I Januar 1884 antoges en for den Hamburgske Statstjeneste höist vigtig<br />
»Disciplinär- og Pensionslov» for de ikke til D<strong>om</strong>stolene hörende Etnbetsmsend<br />
og Betjente, hvilken afhjalp et laenge og staerkt fölt Savn, idet man derved<br />
fik Ende paa den tidligere Vilkaarlighed med Hensyn til Pensionsansaettelserne.<br />
Forhen var ber nemlig hyppigen ubehagelige Differentser angaaende Pensioner-
260<br />
nes Störrelse, da Senatet var tilböieligt til at vise större Knaphed i denne<br />
Henseende end Statsstyrelsens folkevalgte Faktor. En Hovedbestemmelse i den<br />
nye Lov (§ 35) er, at Pensionen, naar Afskeden indtraeder efter ti Tjenesteaar,<br />
blifver V10 af den senest indehavte AarsindtSBgt og dernaest for hvert<br />
fuldendt yderligere Tjenesteaar foröges ined to eller l 1 /, % , efters<strong>om</strong> Aarsindk<strong>om</strong>sten<br />
har vaeret mindre eller större, indtil dennes fulde Belöb naaes.<br />
Blandt her trufne Foranstaltninger for Handelens Bedste kan nsevnes Oprettelsen<br />
af en Börsvoldgiftsret til Afgjörelse af Stridigheder i Anledning af<br />
Vare<strong>handel</strong>; et Regulativ desangaaende offentliggjordes af Handelskammeret den<br />
14:de Juni.<br />
I Mai udstedte samme Kammer en Bekjendtgjörolse <strong>om</strong> de her i Drogue<strong>handel</strong>en<br />
bestaaende TJsancer.<br />
Med Hensyn til Börsens officielle Kurssedel bestemtes at skulle fra l:ste<br />
Januar d. A. indtrsede nogle Forandringer i det forhen Saedvanlige; saaledes<br />
skeer Noteringen nu i syv Grupper, hvoraf enhver besörges af to Maeglere.<br />
Det Naermere desangaaende har jeg ' sin Tid indberettet.<br />
Arbeidet paa Börsbygningens Udvidelse blev saavidt fremmet, at den nye<br />
Deel allerede is<strong>om</strong>mer kunde overgives til Benyttolse. Dog er det Hele ikke<br />
faerdigt. En af Börslokalerne indrettedes s<strong>om</strong> Exportmönstersal, og dens Skabe<br />
benyttes af adskillige Firmaer til Udstilling af deres Artikler, isser af tydsk<br />
Oprindelse. I samme Sal udlagdes Exporthaandböger og andet til Veiledning<br />
tjenligt Materiale. — Deslige Exportmönstersamlinger synes meer og mecr at<br />
vaakke Interesse samt at opmuntre til Efterligning. Saaledes er der i Stuttgart<br />
et Institut, s<strong>om</strong> i de seneste Aar har vaeret i betydelig Opk<strong>om</strong>st og hvis<br />
Oiemed er ved en Sammenstilling af systematisk ordnede Mönstre og Modeller,<br />
s<strong>om</strong> give Överblick över den wiirtembergake Industri, at skaffe Interessenterne<br />
nye Förbindelser og formidle Afslutningen af Varesalg. Dette Institut har bestemt<br />
sig til at etablere en Filial i Hamburg: dens Mönsterlager skal anbringct<br />
i et Lokale naer Börsen.<br />
En for Hamburg meget betydningsfuld Begivenhed var, at den preussiske<br />
Stat övertog Driften af Altona—Kiel saavels<strong>om</strong> af Berlin—Hamburger Jernbaner.<br />
Under Forhandlingeme <strong>om</strong> Salget af den Hamburg tilhörende Deel af<br />
sidsnaevnte Jernbane var givet Haab <strong>om</strong> at den kongelige Jernbanedirektion,<br />
s<strong>om</strong> skulde oprettes, vilde faa sit Saede i Hamburg, hvor en saa overordentlik<br />
stor Trafik koncentrerer sig. Dette k<strong>om</strong> dog ikke til Udförelse; man bestemte<br />
sig slutteligen i Berlin til at give denne Administration S«de i Altona, altsaa<br />
paa preussisk Territorium, medens man her faar en samme underordnet Autoritet,<br />
et »Betriebsamt». Bemeldte Direktion traoder i Yirks<strong>om</strong>hed den l:ste<br />
April d. A., og til Altona indflytter et ret betydeligt Antal til denne hörcndc<br />
eller under samme ansatte Personer, af hvilke, s<strong>om</strong> man derfra med Tilfredshed<br />
har bemaerket, ikke mindre end <strong>om</strong>trent 300 med Familier.<br />
De til Förberedelsen af Hamburgs Tilslutning til det tydske Toldgebeet<br />
fornödne Arbeider, deriblandt Nedrivningen af de Huusmasser, hvis Grund behöves<br />
for det nye Frihavnkvartal, samt Aptcringen af dette Terrain, befordredes<br />
med Energi, hvorhos Spörgsmaalet <strong>om</strong> Anlseg og Indretning af Pakhuusk<strong>om</strong>plexer<br />
sammensteds blev s<strong>om</strong> ovenfor anfört forsaavidt bragt naarmere til<br />
Afgjörelse, at der besluttedes Oprettelsen af et Selskab for Bygning og Förvaltning<br />
af saadanne. Dette Selskab er senere konstitueret. — Altona förblev<br />
derimod i temmelig stor Uvished <strong>om</strong> sin Skjebne; dog blev i Begyndeisen af<br />
Januar d. A. offentliggjort et Ministerialreskript, hvorved der tilsagdes denne<br />
By de samme Lettelser jned Hensyn til Toldbehandling, s<strong>om</strong> ville tilflyde den<br />
Deel af Hamburg, der k<strong>om</strong>mer indenfor Toldgraendsen; ogsaa er der nu givet
261<br />
Haab <strong>om</strong> at der fra Berlin vil blive tilstaaet anden Bistand. Men Tanken <strong>om</strong><br />
at beholde et Stykke Frihavn, saaledes s<strong>om</strong> Hamburg, har man maattet opgive.<br />
Efteråt man her nu vistnok fordetmeste har forsonet sig med Tanken <strong>om</strong><br />
inden faa Aar at maatte underkaste sig Toldbeskatningens Ulemper, har Befolkningen<br />
aabne Oine for de store Fordele, s<strong>om</strong> ville opstaa ved at mange Nseringsveie,<br />
s<strong>om</strong> hidtil have vaaret forkröblede formedelst Indlandets Afstaengning<br />
ved Toldskranker imod Hamburg—Altona, k<strong>om</strong>me til at udfolde sig med Frihed.<br />
Megen paa Hamburgsk Dygtighed og Foretags<strong>om</strong>hed saavels<strong>om</strong> Kapitalstyrke<br />
grundet Fabriksvirks<strong>om</strong>hed, s<strong>om</strong> for at k<strong>om</strong>me i uhindret Förbindelse<br />
med sit Marked maatte henlaegges til indenfor Toldlinien beliggende Steder, s<strong>om</strong><br />
Harburg, Ottensen o. s. v., vil da kunne trsekkes hid, og Hamburg tör ventes<br />
at ville trods den höiere Arbeidslön udvikle sig derhen, at ved Siden af den<br />
<strong>om</strong>fattende k<strong>om</strong>mercielle Virks<strong>om</strong>hed ogsaa her danner sig et Centrum for den<br />
opbl<strong>om</strong>strende nordtydske Fabriksdrift. Allerede nu er denne hersteds betydelig<br />
trods de herskende Vanskeligheder. Ved Udgangen af 1883 beskjaeftigedes<br />
her över 22,200 (deraf henved 3,000 kvindelige) Arbeidere i 746 Fabrikker og<br />
fabrikartede Vaerksteder; isaer beskjaeftigedes disse med Metalforarbeidelse, Maskinfabrikation,<br />
Jernskibsbygning, Pianofabrikation, Cakesfabrikation, Exportslagtning,<br />
Kaffesortering m. m. I Trae- og Snitstofindustrien arbeidede 2,138 Personer.<br />
— S<strong>om</strong> Exempel paa den betydelige Fabrikvirks<strong>om</strong>hed. s<strong>om</strong> for naervaerende<br />
drives i Hamburgs Naerhed og vistnok for det Allermeste med Hamburgsk<br />
Kapital indenfor Toldlinien, kan naevnes at der i Harburg, en Stad, med kun<br />
<strong>om</strong>tr. 20,000 Indvaanere, haves fire Jernvaerker, tre chemiske Fabrikker, tre Kokosnödoliefabrikker,<br />
en Gummikam- og en Gummivarefabrik (ved hvilken mange<br />
svenske mandlige og kvindelige Arbeidere), en Guttapercha- og en Jutefabrik, to<br />
Syre- og Gjödnings-, en Salpeter- og en Skibstougvaerkfabrik, et Alunvaerk, en<br />
Dampmeelmölle, et Smergelvasrk, en Portlandscementfabrik. en Klaedefabrik, en<br />
Mineralvand fabrik og et Gasvasrk, samt foruden disse större Fabrikker en Maengde<br />
mindre Etablissementer. Jute- og Salpeterfabrikkerne istandbragtes i 1884.<br />
Blandt de i 1884 udk<strong>om</strong>ne tydske Rigslove var den for de Hamburgske<br />
Forholde höist vigtige Aktielov af 18:de Juli; den stemmede dog i flere Henseender<br />
ikke med det hervasrende Handelskammers Anskuelser. Der er saaledes<br />
fremsat Bemaärkninger imod den Medlemmerne af Opsigtsraadene anviste<br />
Stilling og de Minoriteten inden Generalforsamlingerne tilstaaede Rettigheder;<br />
og Kammeret har udtalt Frygt for at der under den nye Lovs Herredömme<br />
vil vise sig en betaenkelig Lammelse af Foretagelsesaanden, saa at maaskee en<br />
Deel af den Anbringelse sögende tydske Kapital vil lade sig afholde fra Deeltagelse<br />
i Aktieselskaber inden Landet og istedet derfor vende sig til Udlandet.<br />
Det troer under disse Omstaendigheder. at en Revision af denne Lov ret snart<br />
vil vise sig nödvendig.<br />
De igjennem saa läng Tid i den Hamburgske nautiske Förening diskutterede<br />
Spörgsmaal vedk<strong>om</strong>mende Revision af Rigsloven af 27:de Juli 1877 angaaende<br />
Undersögelse af Ulykker paa Söen bleve ikke heller i 1884 bragte til<br />
Afslutning. Vistnok gav den <strong>om</strong>fattende Behandling deraf paa de tydske nautiske<br />
Foreningers Samling i Berlin i Februar Maaned f. A. vaerdifulde Bidrag<br />
til at klare Auskuelserne; og Rigsregjeringen lovede, efteråt vaere gjort bekjendt<br />
dermed, at tage Sägen under Overveielse. I Januar d. A. blev dernaest i<br />
Rigsdagen afgivet Erklaering <strong>om</strong> at samme Regjering, efteråt have modtaget<br />
forskjellige Petitioner <strong>om</strong> denne Gjenstand, havde overbevist sig <strong>om</strong> Nbdvendigheden<br />
af Forandringer i flere Punkter, samt at ogsaa Arbeidet paa et Lovforslag<br />
der<strong>om</strong> var temmelig långt fremskredet, saa at det kunde ventes at blive<br />
faerdigt med det Förste.
262<br />
Det har vaeret undergivet <strong>om</strong>hyggelige Overveielser indcn den Hamburgske<br />
og andre tydske nautiske Foreninger, hvorvidt Grundssetningerne i den nye<br />
socialpolitiske Lovgivning <strong>om</strong> Forsikring for Sygd<strong>om</strong> og Ulykkestilfaelde kan<br />
bringes til Anvendelse paa Söfolk og de samme Gjenstaod redk<strong>om</strong>mende Spörgsmaal,<br />
navnligen forsaavidt angik Ulykkestilfaelde, dannede et fremragende<br />
Diskussionsthema paa Foreningernes Faellessamling i Februar indevserende Aar.<br />
Man var enig <strong>om</strong> at Ordningen af disse Forholde fra det Offentliges Side er<br />
trsengende fornöden for Ulykkestilfaeldes Yedk<strong>om</strong>mende, idet der for disse fortiden<br />
meest maogler paa Lovbestemmelser; man gik derhos ind paa, livad der<br />
fra Hamburgsk Side foreslogcs, at de af Söfolkene betalendes Praemier bör<br />
beregnes i Forhold til Hyren, og ligeledes Pensionerne afmaales efter dennes<br />
Störrelse. Derimod forkastedes et Hamburgsk Forslag <strong>om</strong> at man skulde betegne<br />
Deeltagelse i Praemien fra Rigets Side s<strong>om</strong> nödvcndig. En saadan synes<br />
at vaere förek<strong>om</strong>met Majoriteten s<strong>om</strong> udgaaet fra et urigtigt socialpolitisk<br />
Ståndpunkt og ledende til en uretfaerdig Forskydning af Byrder fra den Enkelte<br />
paa det Offentlige; man indskraenkede sig saaledes til at crklaere sig for at<br />
baade Seder og Mandskab bör deeltage. Da derhos befandtes at mangle ti 1 -<br />
straekkeligt statistisk Materiale vedk<strong>om</strong>mende de indtraeffende Ulykkestilfaelde<br />
m. v., erklserede man sig <strong>om</strong> Onskeligheden af en Enquéte s<strong>om</strong> Grundlag for<br />
Tilveiebringelsen deraf og s<strong>om</strong> forelöbig nödvendig Betingelse for Ordning af<br />
disse Forholde ved Lov. At disse bör saaledes reguleres er forörigt ogsaa nylig<br />
erkjendt ved en Erklaering i Rigadagen af en af Regjeringen3 Representanter.<br />
Det har ved enkelte Leiligheder vaeret önsket at faa Thingsvidner optagne<br />
her til Benyttelse i civile Säger i Norge, og jeg er i den Anledning bleven<br />
anmodet <strong>om</strong> at optage Vedk<strong>om</strong>mendes edelige Forklaringer. Imod saadan Frcmgangsmaade<br />
fra en Konsuls Side stiller sig — afseet fra Spörgsmaalet <strong>om</strong> hans<br />
Bet til i saadanne Tilfaelde at tage Vidner i Eed og ligeledes afseet fra Spörgsmaalet<br />
<strong>om</strong> hvilken Vaegt norske D<strong>om</strong>stole vilde tillaegge saadanne Vidneforklaringer<br />
— den Betragtning, at han ikke kan tvinge nogen til at mode for sig<br />
og ikke heller tvinge den, s<strong>om</strong> moder, til at aflaegge Eed eller overhovedet til<br />
at forklare sig. Paa den anden Side bestaar der s<strong>om</strong> bekjendt ikke mellem de<br />
svenske og norske D<strong>om</strong>stole paa den ene og de tydske paa den anden Side saadant<br />
Forhold af gjensidig Bistand, at de ved direkte hinanden tilstillede C<strong>om</strong>misaiones<br />
rogatoriae kunne bevirke Optagelsen af edelige Vidnesbyrd. Derimod<br />
har vedk<strong>om</strong>mende hervaerende Regjeringsautoritct, naar jeg efter Bemyndigelse<br />
af Overordnede der<strong>om</strong> androg, vist sig villig til selv at foranledige den forönskede<br />
Vidneförsel for Hamburgsk D<strong>om</strong>stol. Et aaadant Tilfaelde indtraf i 1883<br />
og ligeledes i 1884. Tilsvarende Imödek<strong>om</strong>men vises formeentlig ogsaa af<br />
svenske og norske D<strong>om</strong>stole, naar Saadant herfra ad dipl<strong>om</strong>atisk Vei begjaeres.<br />
Og hvad her er anfört <strong>om</strong> civile Säger, erkjendes vistnok ogsaa med Hensyn<br />
till kriminelle. I 1884 havde jeg Anledning til at anmode <strong>om</strong> en Vidneförsel<br />
her i en for svensk D<strong>om</strong>stol staaende Kriminalsag, og denne Begjaering opfyldtes.<br />
Den hervaerende svenske Sömandspraest fortsatte i 1884 sin gavnlige og<br />
nidkjaere Virks<strong>om</strong>hed saavel blandt Sömaend s<strong>om</strong> blandt bosiddende Skandinaver;<br />
paa dette Konsulatkontor samledes i Aarets Löb til Stötte for denne Sömandsmission<br />
tilsammen 1,199 Mark, fordetmeste fra svenske og norske Sömaend.<br />
Anfallet af Traengende. s<strong>om</strong> uden at höre til Sömandstanden modtoge<br />
Understöttelse af Konsulatet, var 11, nemlig 7 Svenske og 4 Norske.<br />
Munch Ræder.
Marseille den 20 mars 1885.<br />
263<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 198 <strong>om</strong> 79,957<br />
tons, deraf 47 svenska <strong>om</strong> 19,121 <strong>och</strong> 151 norska <strong>om</strong> 60,836 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 135 <strong>om</strong> 52,939 tons, deraf<br />
39 svenska <strong>om</strong> 16,288 <strong>och</strong> 96 norska <strong>om</strong> 36,651 tons.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 ställer sig i förhållande<br />
till 1883, s<strong>om</strong> fölger:
Bruttofrakter:<br />
264<br />
Fordeladt på de tvenne rikena blir förhållandet följande:<br />
Af gångna:<br />
Bruttofrakter:<br />
Norska fartyg<br />
Ank<strong>om</strong>na:<br />
Afgångna:<br />
Bruttofrakter:<br />
Häraf k<strong>om</strong>mer på hufvudstationen:
Bruttofrakter:<br />
Norska fartyg<br />
Ank<strong>om</strong>na:<br />
Afg&ngna:<br />
Bruttofrakter:<br />
<strong>och</strong> på vice-konsulsstationerna:<br />
Afgångna:<br />
Bruttofrakter:<br />
265
266<br />
Af ofvanstående tabeller synes att de Förenade rikenas skeppsfart på distriktet<br />
i dess helhet under det sistförflutna året, jemfördt med det förutgående,<br />
betydligt minskats, nemligen fartygens antal med ej mindre än 31 = 7 X<br />
samt tontalet med 23,040 = 11.8 %.<br />
Åtskilda visa de svenska en minskning i antalet af 13 = 11.5 Xi i tontalet<br />
9,693 = 19.0 X\ samt de norska i antalet 18 = 5.0 X, i tontalet<br />
13,347 = 8.7 %. Betraktas deremot tabellen for hufvudstationcn ensam, så<br />
finner man förhållandet gynsammare, emedan densamme visar för så väl antal<br />
s<strong>om</strong> tontal, hvad angår svenska fartyg, en ganska betydlig ökning; det förra med<br />
101 = 19.6 X, det senare med 3,104 = 14.5 %. De norska visa äfvenledes<br />
en ökning i antalet af 18 = 4.4 % , men deremot i tontalet en obetydlig<br />
minskning af 331, ej fullt 1 /i %'. Det är följaktligen på vicekonsulsstationerna<br />
s<strong>om</strong> den betydliga minskningen faller. Den svenska skeppsfarten<br />
har der, s<strong>om</strong> det synes, ansenligt aftagit, nemligen i antalet med 23 = 36.5<br />
X samt i tontalet med 12,800 = 43.4 % ; den norska visar äfvenledes här<br />
ogynsamma siffror, dock ej i förhållande på långt när så ansenliga; i antalet<br />
2G = 14.7 X, i tontalet 13.015 = 16.5 %.<br />
Denna minskning torde hufvudsakligen vara att söka dels deruti att det<br />
förutgående årets träimport varit synnerligen betydlig <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong> inverkat<br />
på importen under si3tförflutna året, dels deruti att ett mycket mindre antal<br />
af de Förenade rikenas fartyg än vanligtvis är fallet sysselsatt sig med denna<br />
trade; detta emedan en mängd utländska fartyg neddrifvit frakterna så att våra<br />
fartyg gå fördelaktigare på annat håll. Äfven har naturligtvis det dåliga helsotillståndet<br />
under flera månader i hög grad inverkat <strong>och</strong> afhållit mången från<br />
att sluta på de franska Medelhafshamnarna, med rätta fruktande de stränga, dagligen<br />
förändrade karantänsförhållanden s<strong>om</strong> härifrån k<strong>om</strong>mande fartyg underkastades.<br />
Af denna orsak liafva de mindre ångbåtarne, s<strong>om</strong> sedan några år<br />
gjort regulicra turer på månadafrakter mellan Spanien <strong>och</strong> franska Medelhafshamnar,<br />
måst under en längre tid söka frakter på andra orter. Den egentliga<br />
orsaken till ökningen s<strong>om</strong> tabellen för hufvudstationen utvisar ligger deruti,<br />
att ett ovanligt stort antal skandinaviska fartyg ink<strong>om</strong>mit med socker från<br />
Guadeloupe samt äfven med petroleum från Amerika.<br />
De på distriktet införtjenta bruttofrakterna hafva nedgått, sås<strong>om</strong> en följd<br />
af minskningen i antal <strong>och</strong> tontal; skilnaden mot föregående året utgör ej
267<br />
mindre än frcs 534,005 = 13.2 %, deraf for de svenska frcs 123,318 =<br />
14.6 <strong>och</strong> for de norska frcs 410,687 = 12.0 %.<br />
InfÖrtjenta bruttofrakter på hufvudstationen ensam hafva i förhållande till<br />
stigningen i antalet <strong>och</strong> tontalet för svenska fartyg ökats, nemligen med frcs<br />
63,105 = 13.6 %, då deremot för de norska en minskning uppstått af frcs<br />
186,250 = 9.2 % . Att så är förhållandet, oaktadt det ökade antalet fartyg,<br />
k<strong>om</strong>mer sig derutaf att större delen af de med socker ink<strong>om</strong>na fartygen varit<br />
af ringa drägtighet.<br />
Motsvarande siffror för vicekonsulsstationerna äro särdeles ogynsamma.<br />
Minskningen för de svenska utgjorde frcs 186.423 = 48.7 % <strong>och</strong> för de<br />
norska frcs 224,437 = 19.4 %.<br />
Resultatet af föregående jemförelser <strong>och</strong> observationer är att sistförflutna<br />
året torde stämplas sås<strong>om</strong> särdeles dåligt för de Förenade rikenas skeppsfart<br />
på distriktet.<br />
Denna hamn, s<strong>om</strong> under alla <strong>om</strong>ständigheter erbjuder svårigheter för utfrakter,<br />
har under året gifvit våra kaptener större sådana än vanligt; bästa<br />
beviset är, att af de med last ink<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartygen ej mindre<br />
än 20 % af de svenska <strong>och</strong> 46.5 % af de norska afgått i barlast. Det under<br />
4 månader rådande dåliga helsotillståndet är naturligtvis egentliga orsaken<br />
till detta förhållande. Med koleraepidemiens utbrott afstannadc till större delen<br />
alla affärer; exporten måste för en längre tid fullk<strong>om</strong>ligt upphöra, <strong>och</strong> livad<br />
s<strong>om</strong> särskildt inverkade känbart på de Förenade rikenas intressen var, att alla<br />
hamnar i Brasilien <strong>och</strong> La-Platastaterna stängdes för fartyg k<strong>om</strong>mande från<br />
franska Medelhafshamnar. En stor del af våra fartyg finna nemligen under<br />
vanliga förhållanden goda frakter ditåt. Så t. ex. afgingo härifrån till nämnda<br />
hamnar, innan dessa stränga förordningar k<strong>om</strong>mo till stånd, 46.8 % af å konsulatet<br />
utklarerade fartyg: de öfriga funno hufvudsakligen frakter på Vestindien,<br />
samt afgingo en del norr ut med oljekakor. Exporten direkte till norra Europa<br />
af denna vara tilltager med hvarje år, <strong>och</strong> utgör numera en vigtig del af platsens<br />
exportartiklar.<br />
Fraktnoteringar hafva sås<strong>om</strong> en naturlig följd af deu dåliga affärsställningen<br />
varit särdeles låga.<br />
Träfrakterna från Sverige nedgingo ända till 70 å 74, frän de nordligare<br />
hamnarna 80 å 85 Frcs, i de flesta fall utan de förut vanliga 5 %. Jern från<br />
Sverige infördes för 10 å 15 pr ton. Från Kyssland noterades från 80 till<br />
100 + 5 pr standard, från Finland 85 å 90 + 5 ,%", frän Canada 78 å 80,<br />
allt i Francs. Vidare betaltes för socker från Guadeloupe-Martinique 40 i 46<br />
pr ton, araehidenötter, palmkämor etc. från 10 Frcs; Afrika 60 å 70, dito<br />
från La Platå 97; petroleum från New-York 5 Frcs pr fat, samt korinter<br />
från Grekland pr ångare 20 + 5 pr ton.<br />
Härifrån till Brasilien för styckegods betingades 33 å 35 Fres pr ton,<br />
dito för Haiti 25, för Cuba 21. oljekakor norrut 18 å 22.<br />
Direkt från Sverige infördes hit:
268<br />
Dessut<strong>om</strong> infördes på försök ett mindre parti Eskilstunarakknifvar.<br />
Ingen direkt import egde rum från Norge.<br />
Direkte till Sverige utfördes:<br />
I den allmänna importen till Marseille deltogo de Förenade rikenas fartyg<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
samt i exporten:<br />
Under rubriken styckegoda innefattas följande varor: vin, cognac, likörer,<br />
vermouth, absinth, ättika, tvål, olja, oliver, konserver, ost, charkuterivaror, legumer,<br />
makaroni, cement m. m., hvaraf stora qvantiteter utföras. Äfven exporteras<br />
till Brasilien <strong>och</strong> La Platå mycket tak- <strong>och</strong> tegelsten.<br />
Träimporten under året har ej varit så ringa s<strong>om</strong> man hade anledning<br />
vänta; den har tvärt<strong>om</strong> öfverstigit föregående årets med 900 standard, då inalles<br />
20,000 standard infördes med 93 fartyg mot 19,100 med 97 fartyg år 1883.<br />
Af dessa 93 voro 51 svenska eller norska, respektive 13 + 38, samt 42 ututländska;<br />
således falla på de Förenade rikena 54.8 % <strong>och</strong> på de utländska<br />
45.2 %.
269<br />
Med hänsyn till de olika exportländerna visar följande jemförelse att Sverige<br />
fortfarande innehar främsta platsen:<br />
Af hela importen har Sverige sålunda lemnat 42.5 %", Ryssland <strong>och</strong> Finland<br />
32.5 % oeh Amerika 25 %. Importen från Sverige har sålunda hållit<br />
sig temligen oförändrad; från Ryssland <strong>och</strong> Finland har den nedgått med 19.1<br />
X5 hvaremot importen från Amerika jemnt fördubblats. Från Norge har ingen<br />
träimport egt rum.<br />
Ett norskt fartyg med trälast från Sverige förliste på hitvägen.<br />
Utsigterna för den k<strong>om</strong>mande säsongen äro mörka; högst obetydliga träaffärer<br />
torde k<strong>om</strong>ma att göras. Den beklagligt ringa konsumtionen under s<strong>om</strong>marmånaderna,<br />
med anledning af koleraepidemien, har haft till följd att träimportörerna<br />
ligga med stora lager, s<strong>om</strong> de med svårighet blifva utaf med.<br />
Byggnadsföretagen här, <strong>och</strong> ändå mera på kuststräckan Toulon—Menton, äro<br />
så obetydliga, att följderna ej kunna blifva annat än nedslående. Sedan många<br />
år tillbaka hafva kuststäderna på nämnda sträcka ej gen<strong>om</strong>gått en sådan kris<br />
s<strong>om</strong> för närvarande; den hvilar tungt öfver dem alla. Antalet främlingar, s<strong>om</strong><br />
besökt dessa trakter det sista året, utgör ej en tredjedel af hvad fallet är under<br />
normala år. Helt säkert är den sedan länge upphörda koleraepidemien,<br />
s<strong>om</strong> dock aldrig vidrörde dessa platser, i betydlig grad orsaken dertill.<br />
Importen af jern uppgick endast till 1,325 tons mot 1,600 år 1883, eller<br />
20.S % mindre.<br />
Svensk tjära införes deremot allt mer <strong>och</strong> mer; sås<strong>om</strong> synes af furegående<br />
tablå, exporterades från Sverige direkt hit 4,892 tunnor mot 63 tunnor 1883<br />
<strong>och</strong> intet 1882.<br />
Jag kan tyvärr ej heller i år meddela något nytt angående det i så många<br />
år påtänkta företaget att upprätta en direkt regulier ångbåtslinie mellan denna<br />
hamn <strong>och</strong> det nordligare Europa. Det kan ej vara tvifvel underkastadt, att<br />
sedan en sådan väl k<strong>om</strong>mit till stånd en mängd nu <strong>om</strong>öjliga affärsförbindelser<br />
skulle knytas mellan kringliggande hamnar <strong>och</strong> Skandinavien.<br />
Vid hnfvudstationen verkstäldes följande antal af- <strong>och</strong> påmönstringar:<br />
Afmönstrade:<br />
54 norrmän<br />
31 svenskar<br />
7 finnar<br />
7 tyskar<br />
5 engelsmän<br />
3 danskar<br />
2 fransmän<br />
1 italienare<br />
P&mönstrade:<br />
55 norrmän<br />
34 svenskar<br />
15 tyskar<br />
9 fransmän<br />
9 eDgelsmän<br />
4 holländare<br />
4 danskar<br />
4 amerikanare
270<br />
1 holländare 3 belgare<br />
3 finnar<br />
3 österrikare<br />
2 italienare<br />
1 schweizare<br />
1 grek<br />
1 rnmänier<br />
1 mexikanare<br />
1 sydamerikanare<br />
1 nordafrikanare<br />
Det torde vara värdt att uppmärksammas, att antalet utländingar s<strong>om</strong> taga<br />
hyra ä de Förenade rikenas fartyg tilltager i betydlig grad. Då under år<br />
1882 32 % af å härvarande konsulat påmönstrade sjömän voro utländingar,<br />
åtgjorde motsvarande siffra för sistlidna år 40 %. Orsaken härtill är doek<br />
oftast ej att söka i bristen af skandinaver på platsen, utan har konsulatet vid<br />
flera tillfällen erfarit, att mången skeppare hellre fyller sitt behof af folk med<br />
främlingar än med svenska eller norska matroser. Grunden härtill är ingen<br />
annan än våra matrosers dåliga uppförande, brist på disciplin oeh deraf uppk<strong>om</strong>mande<br />
svårigheter i alla hamnar. Förhållandet är onekligen att beklaga.<br />
Antalet rymningar har stigit 105 %, 39 mot 18 år 1883, deraf 21<br />
svenskar, 14 norrmän <strong>och</strong> 2 utländingar; ungefär hälften af dessa ertappades<br />
gen<strong>om</strong> polisens försorg, men de s. k. Brunnera» drifva här allt för fritt sitt<br />
nesliga yrke för att de ständigt tilltagande rymningarna må kunna med hopp<br />
<strong>om</strong> framgång förhindras.<br />
Antalet besättning utgjorde:<br />
På hospitalet intogos 27 sjömän, deraf 4 svenskar, 22 norrmän oeh 1 grek.<br />
tten<strong>om</strong> konsulatet blefvo infbrtjenta hyror till följande belopp af svenska<br />
<strong>och</strong> norska sjömän hemsända:<br />
alltså en minskning af Fres 8,413.50, eller öfver 65 %, ett förhållande s<strong>om</strong><br />
äfven bekräftar den här ofvan framstälda anmärkningen rörande vårt sjöfolk.<br />
Under året ingingo till konsulatet:<br />
Till sjömän adresserade bref ingingo 4,400.<br />
Af svenska <strong>och</strong> norska fartyg erlades in<strong>om</strong> distriktet följande konsulatafgifter:
271<br />
Stationerna Ägde, La Ciotat, Menton, Ajaceio hafva icke besökts af något<br />
svenskt eller norskt fartyg. Till Saint Raphael ink<strong>om</strong> ett norskt fartyg, men<br />
innan vieekousuln erhållit sin exequatur, hvarför ingen konsulsafgift eriades;<br />
äfven till Bastia ingick ett fartyg, hvilket qvarlåg vid årets slut.<br />
Inga köp eller försäljningar af fartyg för svensk eller norsk räkning hafva<br />
egt ram.<br />
Jag tillåter mig här meddela, att k<strong>om</strong>itén för upprättandet i Marseille af<br />
ett skandinaviskt sjömanshem erhållit Kongl. Maj:ts nådiga tillstånd att anordna<br />
det i min förra rapport <strong>om</strong>nämnda lotteri, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma de för utförandet<br />
af denna plan nödiga åtgärder att med det första vidtagas. Behofvet af en<br />
dylik inrättning har äfven på senare tider visat sig mera känbart än någonsin<br />
förut. I medeltal besökes hamnen af 3,000 skandinaviska sjömän, <strong>och</strong> då dessa<br />
till större delen vid första steg på land råka i händerna på srunners», af hvilka<br />
de inlockas på något af de här så talrika nästena, s. k. »boardinghus», för att<br />
derstädes på alla tänkbara sätt blifva bedragna, så inses lätt hvilket ofantligt<br />
gagn för vårt sjöfolk ett dylikt hem, väl skött, skulle medföra, hvartill k<strong>om</strong>mer<br />
att så väl kaptener s<strong>om</strong> besättningar härigen<strong>om</strong> blefve befriade från de dryga<br />
utgifter s<strong>om</strong> de nu måste erlägga för shipping-masters.<br />
Af de under detta konsulat lydande 12 vicekonsulat besöktes 9 af svenska<br />
eller norska fartyg, nemligen följande, upptagna i ordning efter antalet ank<strong>om</strong>na<br />
fartyg.<br />
Af ofvanstående jemförelse synes att de Förenade rikenas skeppsfart på
272<br />
vicekonsuls-stationerna, i förhållande till det nästföregående året, varit högst<br />
otillfredsställande. Minskningen för samtliga hamnarna utgjorde i antalet 25 =<br />
20.5 % samt i tontalet 13,340.98 = 24 %.<br />
Gette, s<strong>om</strong> 1883 besöktes af 76 fartyg med en drägtighet af 32,529 tons,<br />
kan under året uppvisa endast 61 <strong>om</strong> 26,860 tons, d. v. s. en minskning i<br />
antalet af 20 % <strong>och</strong> i tontalet af 174 %. Denna minskning uppk<strong>om</strong> derigen<strong>om</strong><br />
att den under föregående året lifliga ångbåtsfarten mellan denna hamn<br />
<strong>och</strong> Spanien betydligt aftagit. Då under år 1883 34 svenska <strong>och</strong> norska ångbåtar<br />
ank<strong>om</strong>mo med vinlaster, har det motsvarande antalet under året nedgått<br />
till 15, deraf 3 svenska <strong>och</strong> 12 norska. De i min förra rapport <strong>om</strong>nämnda<br />
3 små ångbåtar, 2 svenska <strong>och</strong> 1 norsk, s<strong>om</strong> under 1883 besökte hamnen 31<br />
gånger, hafva under året ingått endast 12 gånger. Denna minskning förklarar<br />
sig derigen<strong>om</strong>, att, då dessa ångbåtar äro befraktade per månad, befraktaren<br />
under s<strong>om</strong>marmånaderna så mycket s<strong>om</strong> möjligt, för karantänernas skull, undvikit<br />
franska medelhafshamnar.<br />
Från Sverige infördes till Cette:<br />
med svenska fartyg 373 standard trä mot 165 standard 1883<br />
» norska » 302 » » » 339 » »<br />
tillsammans 675 standard trä mot 504 standard 1883.<br />
Till Sverige utfördes från Cette:<br />
med svenska fartyg 435 tons salt, 180 tons vin<br />
mot 743 » salt, 193 » vin 1883.<br />
Från Norge infördes:<br />
med norska fartyg 319 standard trä mot 278 standard 1883.<br />
Till Norge utfördes:<br />
med norska fartyg 1,860 tons salt mot 3,975 tons 1883<br />
» svenska » 42 !> vin >• 64 » »<br />
Införtjenta frakten utgjorde:<br />
Port de Bouc besöktes af 13 fartyg <strong>om</strong> 5,958.65 tons mot 7 <strong>om</strong> 3,476.25<br />
tons år 1883. Alla ink<strong>om</strong>mo för salt, hvaraf utfördes med svenska fartyg<br />
1,750 tons oeh med norska c:a 6,000 tons; härvid införtjenta frakter utgjorde<br />
respektive Fres 36,500 <strong>och</strong> 58,650; tillsammans Frcs 95,150 mot 68,500 år<br />
1883. 2:ne laster gingo direkt till Norge för respektive rederiers räkning.<br />
Nizza har med 1 svenskt <strong>och</strong> 5 norska fartyg infört c:a 1,100 standard<br />
ti mot 1,405 standard 1883, deraf 290 standard från Sverige, 305 fr&n<br />
Norge, 160 från Kyssland <strong>och</strong> 345 från Amerika. Införtjenta frakter upp
273<br />
gingo till respektive Frcs 9,000 <strong>och</strong> 64,300, tillsammans 73,300 mot 123,075<br />
år 1883.<br />
Importen af trä har således nedgått 21.7 %\ hvilket bekräftar den förut<br />
<strong>om</strong>nämnda krisens verkningar på byggnadsföretagen i dessa trakter. Alla fartygen<br />
afgingo i barlast.<br />
Port Vendres' import med svenska oeb norska fartyg bestod af 632 standard<br />
trä <strong>och</strong> 100 standard vin, nemligen 312 standard från Sverige <strong>och</strong> 320<br />
standard från Norge, samt 100 tons vin från Spanien med norsk ångare. Härvid<br />
infdrtjenta frakter belöpte sig till Frcs 47,100 mot Frcs 99,200 år 1883.<br />
Sistnämnda år infördes 1,170 standard trä, alltså äfven här en minskning af<br />
46.9 %. Samtliga fartygen lemnade i barlast.<br />
Toulon besöktes af 5 fartyg <strong>om</strong> 1,603.50 tons mot 4 <strong>om</strong> 2,550.21 år 1883.<br />
Med dessa 5 infördes 845 standard trä samt 300 tons vin, 480 standard från<br />
Sverige, 130 standard från Ryssland samt 235 standard från Amerika. Bruttofrakterna<br />
härför uppgingo till Frcs 61,900 mot Frcs 119,800 år 1883. Fartygen<br />
afgingo i barlast, hvaraf 2:ne direkte till Norge.<br />
Hyéres s<strong>om</strong> år 1883 innehade 2:dra platsen, har nedgått till den 6:te,<br />
då under året endast 4 fartyg drägtiga 2,332.3 6 tons besökte hamnen mot 16<br />
fartyg drägtiga 8,969 tons år 1883.<br />
Alla 4 ink<strong>om</strong>mo i barlast för att lasta salt, hvaraf utfördes 2,760 tons,<br />
deraf 335 till Norge för rederiets räkning.<br />
Tnförtjenta frakter utgjorde Frcs 33,000 mot Frcs 233,700 år 1883. Häruti<br />
äro ej inbegripna saltlasterna för rederiets räkning.<br />
Cannes införde med ett norskt fartyg 200 standard trä från Ryssland mot<br />
463 standard år 1883. Härvid införtjent frakt belöpte sig till Frcs 16,000.<br />
Affärsställningen är i Cannes liks<strong>om</strong> på hela kuststräckan mycket dålig.<br />
Man hade byggt stora förhoppningar på expositionen <strong>och</strong> dess följder, men<br />
dessa hafva helt <strong>och</strong> hållet slagit fel. Dertill k<strong>om</strong> att en af stadens förnämsta<br />
bankirfirmor instälde sina betalningar, hvilket hade till följd en mängd mindre<br />
konkurser. Så följde koleraepidemien, hvilken, ehuru den på intet sätt berörde<br />
denna plats, säkerligen förorsakat densamma stora förluster gen<strong>om</strong> att derifrån<br />
afhålla ett stort antal främlingar, s<strong>om</strong> annars bruka öfvervintra der. Alla<br />
tänkbara mått <strong>och</strong> steg hafva i sanitärt hänseende blifvit vidtagna, så att sannolikhet<br />
förefinnes att en epidemi derstädes icke skall kunna fatta fast fot.<br />
Saint Raphael har besökts af ett norskt fartyg, s<strong>om</strong> tillförde platsen från<br />
Sverige 357 standard trä, hvarvid införtjentes Frcs 11,700.<br />
Bastia införde med ett norskt fartyg 120 tons kol från England; bruttofrakten<br />
härför uppgick till Frcs 6,200.<br />
Vid Rhoneflodens mynnning har på sista 3 åren uppstått en ny hamn,<br />
Port Saint Louis-du-Rhöne, eller helt enkelt S:t Louis, s<strong>om</strong> har en stor framtid<br />
för sig. Gen<strong>om</strong> denna hamn k<strong>om</strong>mer en stor del af Lyons <strong>handel</strong> att taga<br />
vägen, oeh stå dessa platser sedan någon tid i regulier ångbåtsförbindelse med<br />
hvarandra. Hamnrörelsen steg från 1,261 fartyg 1881 till 3,998 år 1883.<br />
Med anledning af svårigheten att här tidigt nog få statistiska uppgifter<br />
rörande Marseilles <strong>handel</strong> oeh <strong>sjöfart</strong>, har jag ej nu der<strong>om</strong> kunnat yttra mig.<br />
Claes G. Peyron.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 19
Lissabon den 28 mars 1885.<br />
274<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande<br />
öfversigt:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 281 <strong>om</strong> 99,628<br />
tons, hvaraf 74 svenska <strong>om</strong> 25,614 <strong>och</strong> 207 norska <strong>om</strong> 74,014 tons.<br />
Hela antalet med last afgångna fartyg utgjorde 282 <strong>om</strong> 91,187 tons,<br />
deraf 104 svenska <strong>om</strong> 35,854 <strong>och</strong> 178 norska <strong>om</strong> 55,333 tons.<br />
Fraktförtjensterna för de svenska <strong>handel</strong>soperationer realiserande fartygen<br />
uppgingo till £ 43,375.<br />
Af de ofvan anförda 128 svenska fartygen voro 38 ångbåtar.<br />
De särskildt i Lissabon <strong>handel</strong>soperationer realiserande fartygen under svensk<br />
flagg voro till antalet 61 <strong>om</strong> 22,971 tons, förut<strong>om</strong> 15 fartyg <strong>om</strong> 4,254 s<strong>om</strong><br />
dit ank<strong>om</strong>nio för ordres m. m.<br />
Fraktförtjensterna för de norska <strong>handel</strong>soperationer realiserande fartygen<br />
belöpte sig till £ 94,074.<br />
Af de ofvan anförda 321 norska fartygen voro 100 ångbåtar.<br />
Antalet af särskildt i Lissabon <strong>handel</strong>soperationer realiserande fartyg under<br />
norsk flagg uppgick till 121 <strong>om</strong> 41,453 tons, förut<strong>om</strong> 28 fartyg <strong>om</strong> 11,297<br />
tons s<strong>om</strong> dit ank<strong>om</strong>mo för ordres m. m.<br />
Jern- <strong>och</strong> trävaror.<br />
Jern <strong>och</strong> timmer (bjelkar <strong>och</strong> plankor) utgöra fortfarande de enda varor<br />
af betydenhet s<strong>om</strong> från Sverige utföras till Portugal, men att med noggrannhet<br />
uppgifva siffrorna å förstnämnda export låter sig svårligen göra, emedan betydliga<br />
qvantiteter svenskt jern utan tvifvel hit ink<strong>om</strong>ma efter att hafva blifvit<br />
<strong>om</strong>lastade i England eller Hamburg <strong>och</strong> derför uti statistiska uppgifter förek<strong>om</strong>ma<br />
sås<strong>om</strong> af engelskt eller tyskt ursprung. Jern- <strong>och</strong> stålinförseln under<br />
1884 anslås till <strong>om</strong>kring 39,000,000 kilos, hvaraf 3,913,000, sås<strong>om</strong> införda<br />
direkt från Sverige, äro kända för att vara af svenskt ursprung. — Svenska
275<br />
hastskosöm (k<strong>om</strong>mande öfver Hamburg) äro starkt efterfrågade. De på sistföiflutna<br />
s<strong>om</strong>mars landtbruksutställning härstädes förevisade profven (af Uddeholms<br />
aktiebolags tillverkning) hafva bidragit att göra dessa söm mer allmänt<br />
kända.<br />
Att införseln af svenskt timmer till Lissabon under 1884 visar sig vid<br />
jemförelse understiga den för 1883 bör i viss mån tillskrifvas stark efterfrågan<br />
af sämre <strong>och</strong> till följd deraf billigare svenska varor, särskildt plankor, s<strong>om</strong><br />
hufvudsakligen erhållas från Canada, hvaraf följden blifvit, att svenska plankor<br />
af utmärkt beskaffenhet ej längre röna efterfrågan, hvarför inga prisuppgifter<br />
dera anföras i denna berättelse. Det klagas allmänt öfver att timmermarknaden<br />
är mycket belamrad, emedan införseln i hög grad öfverstigcr efterfrågan.<br />
Under innevarande år utbjudas timmerlaster å marknaden till låga priser<br />
<strong>och</strong> man betviflar att de nu gällande — huru låga de än äro — skola hålla<br />
sig, hvarför föga böjelse till ytterligare affärer märkes.<br />
Direkta införseln från Sverige under 1884 uppgick till 3,983 bjelkar <strong>och</strong><br />
21,000 tolfter plankor emot 6,288 bjelkar <strong>och</strong> 25,000 tolfter plankor under 1883.<br />
Ingen efterfrågan har egt rum å hyflade golf bräder, fönsterbågar <strong>och</strong> dörrar<br />
m. m., hvilka ej finna afsättning härstädes. Priserna under 1884 fortforo<br />
mycket låga, jemförda med 1883 års, eller 10,300 till 11,000 Reis för en<br />
tolft plankor 14 fot X 9 tum X 3 tum förtullad i land, <strong>och</strong> 8,800 till 9,500<br />
Reis långskepps.<br />
Canadensiska plankor noteras till 8,800 k 9,800 Reis förtullade i land.<br />
Under 1884 har <strong>handel</strong>n i allmänhet varit föga liflig, hvilket till stor del<br />
kan tillskrifvas de stränga <strong>och</strong> i flesta fall onödiga karantänsåtgärderna, hvilka ej<br />
blott afhöllo många fartyg från att besöka de portugisiska hamnarna, utan äfven<br />
betydligt ökade utgifterna för dem s<strong>om</strong> dit anlände gen<strong>om</strong> höjda hamnafgifter<br />
<strong>och</strong> förlängda uppehåll i förening med redan förut låga frakter. Sås<strong>om</strong> exempel<br />
härå kan nämnas, att fartyg hvilka anlände från England med stenkolslaster<br />
till hamnarna i norra Portugal tvungos att först gå söder ut till Lissabon, att<br />
der undergå karantän, <strong>och</strong> vid flera tillfällen inträffade äfven att norska fartyg<br />
med laster af klippfisk nekades till <strong>och</strong> med att undergå karantän, emedan de<br />
förut anlupit för kolerasmitta misstänkta spanska hamnar.<br />
Skörden.<br />
Senaste års hveteskörd var på det hela taget god, oaktadt ojemnheterna i<br />
årstiderna; men till följd af stark införsel från Förenta staterna odlas detta<br />
sädesslag i Portugal vida mindre nu än förr. Då stora laster deraf införas<br />
från Nordamerika <strong>och</strong> frakterna äro låga, hafva exportörerna föredragit att befrakta<br />
stora ångare i stället för svenska <strong>och</strong> norska segelfartyg, hvilka ända<br />
till för få år sedan ofta hitk<strong>om</strong>mo med hvetelaster från Nordamerika, men numera<br />
sällan synas till.<br />
Under 1883 förärade en för sina berömvärda sträfvanden i filantropisk<br />
<strong>och</strong> patriotisk riktning känd svensk privatman portugisiska regeringen ett visst<br />
kvantum svenskt utsädeshvete, att dermed anställa k<strong>om</strong>parativa försök. Detta<br />
hvete blef mot slutet af 1883 <strong>och</strong> under hela året 1884 vid kongl. landtkruksskolan<br />
La Granja, nära Cintra, underkastadt rön samtidigt med portugisiskt<br />
hvete, <strong>och</strong> voro resultaten på det hela fördelaktiga för det svenska sädesslaget,<br />
hvilket under ogynsamma väderleksförhållanden gaf 11 hektoliter per<br />
hektar, eller något öfver medelafkastningen. Det svenska hvetet vägde 762<br />
grammes per liter, det portugisiska 750.<br />
Det under våren 1884 sådda svenska hvetet visade sig vara särdeles produktivt<br />
<strong>och</strong> stod bättre emot hetta <strong>och</strong> torka än emot fukt.
276<br />
Vinskörden<br />
under år 1884 var ovanligt ymnig, till följd hvaraf ett större antal svenska<br />
fartyg befraktades under nämnda år än under de närmast föregående. Fem<br />
svenska <strong>och</strong> ett norskt ångfartyg göra för det närvarande reguliera turer mellan<br />
Lissabon <strong>och</strong> Bordeaux, förut<strong>om</strong> andra tillfälliga svenska <strong>och</strong> norska ångare till<br />
samma eller andra franska hamnar, alla med laster af billiga vinsorter, hvilka,<br />
efter att i Frankrike hafva undergått blandning <strong>och</strong> minskning i styrka, säljas<br />
till priser vida högre än de s<strong>om</strong> kunde betingas äfven af finare vinsorter, hvilka<br />
exporteras direkt från Portugal. — 1884 års direkta vinutförsel från Oporto<br />
till Sverige utgjorde <strong>om</strong>kring 573 pipor.<br />
Salt.<br />
Skörden <strong>om</strong>kring Lissabon var temligen gifvande <strong>och</strong> af god beskaffenhet,<br />
hvarför priserna nedgått till 1,800 reis per moy långskepps. — Under s<strong>om</strong>mar<strong>och</strong><br />
höstmånaderna voro de <strong>om</strong>kring 100 reis högre. — Saltutskeppningen från<br />
Lissabon var dock ej betydlig, ty så väl der s<strong>om</strong> i S:t Ybes tryckes marknaden<br />
af den allt mer <strong>och</strong> mer uppspirande spanska saltindustrien, att ej tala <strong>om</strong> den<br />
minskade saltförbrukningen i Norge. Utförseln från S:t Ybes till Sverige <strong>och</strong><br />
Norge under 1884 var äfven betydligt mindre än under 1883 <strong>och</strong> utgjorde i<br />
svenska fartyg 14,133 <strong>och</strong> i norska 60,025 moy, tillsammans 5 /« af hela saltexporten<br />
från S:t Ybes.<br />
Priserna derstädes äro 1,500 reis per moy långskepps, hvilket, ehuru sås<strong>om</strong><br />
vanligt högre än i Lissabon, dock är lågt.<br />
Omkring 100,000 moy funnos i upplag vid årets slut, hvilket är mer än<br />
dubbla behållningen under förutgående år <strong>och</strong> antyder att priserna fortfarande<br />
äro låga.<br />
Kork.<br />
Utförseln till Sverige var i medeltal ungefär densamma s<strong>om</strong> under föregående<br />
åren <strong>och</strong> priserna hafva äfven varit de normala. Beträffande denna<br />
vara, hvilken i likhet med vin varierar mycket, allt efter beskaffenheten, torde<br />
prisnoteringar endast vara vilseledande.<br />
Den svenska <strong>och</strong> norska skeppsfarten har ökats å S:t Vincent, dit under<br />
årets lopp ank<strong>om</strong>mo 6 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,623 <strong>och</strong> 48 norska <strong>om</strong> 22,283<br />
tons emot 5 svenska <strong>om</strong> 2,059 <strong>och</strong> 26 norska <strong>om</strong> 13,542 tons under 1883.<br />
Detta gynsamma resultat kan uteslutande tillskrifvas den ökade stenkolsutförseln<br />
till nämnda ö.<br />
Under 1884 utgjorde stenkolsutförseln till Lissabon i svenska fartyg endast<br />
3,683 <strong>och</strong> i norska 6,467 tons emot respektive 3,023 <strong>och</strong> 16,700 tons under<br />
1883.<br />
Kolfrakterna från England äro särdeles låga — <strong>om</strong>kring 6 sh. 6 d. per<br />
ton — <strong>och</strong> denna trade ligger nästan uteslutande i engelska händer <strong>och</strong> drifves<br />
med engelska fartyg.<br />
Den länge tillämnade <strong>och</strong> af behofvet högeligen påkallade förbättringen af<br />
Lissabons hamn är sannolikt uppskjuten under ytterligare ett år, emedan man<br />
här högst ogerna vill ådraga landet stora <strong>och</strong> ökade utgifter under närvarande,<br />
på det hela ogynsamma finansiella tider.<br />
Någon finansiel kris har icke inträffat, ej heller väntar man någon. Det<br />
oaktadt hafva de portugisiska fonderna nyligen fallit betydligt, hvilket till stor<br />
del kan tillskrifvas tvisterna <strong>om</strong> de främmande aktieegarnes i portugisiska hnfvudjernbanan<br />
rättigheter, hvilka förek<strong>om</strong>mo sistlidne höst (vid tidpunkten dä<br />
ett nytt statslån upptogs) <strong>och</strong> inverkade skadligt på landets kredit.
277<br />
Den sedan någon tid vidtagna hamnbyggnaden i Oporto fortskrider raskt<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer sannolikt att mycket bidraga till <strong>handel</strong>ns <strong>och</strong> skeppsfartens utveckling<br />
derstädes.<br />
Hamnarna uti distriktet besöktes under 1884 af 5,3-11 fartyg i lång<strong>sjöfart</strong>,<br />
hvaraf 2,803 ångbåtar.<br />
Sammanlagda värdet af införseln under året utgjorde 35,342,671,000 reis<br />
emot 35,159,337,000 reis under 1883.<br />
Till ledning för svenska skeppsredare får generalkonsulatet notera följande<br />
under året i parti afslutade frakter:<br />
Salt<br />
från Lissabon till<br />
Från S:t Ybes till<br />
Från S:t Ybes till<br />
Mineral <strong>och</strong> Fosfat<br />
från Lissabon till<br />
Från S:t Ybes till<br />
Kork<br />
från Lissabon till
278<br />
Från S:t Ybes till<br />
Hafre<br />
från Lissabon till<br />
Styckegods<br />
från Lissabon till<br />
Akyab (provinsen Aracan) den 4 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Otto Steenbock.<br />
Intet svenskt fartyg besökte distriktet under år 1884; deremot ank<strong>om</strong>mo<br />
4 norska fartyg, hvilka hiirstädes intogo 4,999 tons ris. År 1883 besöktes<br />
distriktet af 4 svenska <strong>och</strong> 14 norska fartyg, lastande tillsammans 23,196<br />
tons ris.<br />
Den förnämsta <strong>handel</strong>sartikeln på platsen är fortfarande ris, hvaraf exporten<br />
under året till Europa utgjorde 85,241 tons <strong>och</strong> till indiska hamnar<br />
30,328 tons. Medelpriset för ris var <strong>om</strong>kring 4 sh. 6 d. pr cwt fritt <strong>om</strong><br />
bord, medelfrakten för ångfartyg <strong>om</strong>kring 2 £ pr ton <strong>och</strong> för segelfartyg 1<br />
£ 15 sh.<br />
Någon direkt <strong>handel</strong>sförbindelse har icke heller under detta år egt rum<br />
mellan denna hamn <strong>och</strong> de Förenade rikena.<br />
G. Ruckert.
Hela antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjorde således 273<br />
<strong>om</strong> 93,995 tons, deraf 92 ångfartyg <strong>om</strong> 56,933 tons.<br />
Under är 1883 uppgick hela antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na svenska fartyg<br />
till 272 <strong>om</strong> 83,316 tons, deraf 77 ångfartyg <strong>om</strong> 47,253 tons.<br />
Under är 1884 köptes eller såldes intet svenskt fartyg i distriktet.<br />
Följande siffror utvisa svenska <strong>och</strong> norska skeppsfartens <strong>om</strong>fång på Skotland<br />
under 1884:<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Leith den 27 mars 1885.<br />
279
Under 1884 förliste i skotska farvatten 1 svenskt <strong>och</strong> 8 norska fartyg.<br />
Hela antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na norska fartyg utgjorde 1,739 <strong>om</strong><br />
397,571 tons, deraf 265 ångfartyg <strong>om</strong> 85,313 tons.<br />
Under år 1883 uppgick hela antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na norska fartyg<br />
till 1,959 <strong>om</strong> 429,466 tons, hvaraf 181 ångfartyg <strong>om</strong> 61,616 tons.<br />
Under 1884 inköptes för norsk räkning 6 fartyg <strong>om</strong> 3,815 tons <strong>och</strong><br />
såldes 1 <strong>om</strong> 389 tons.<br />
280
281<br />
Bilagorna n:o 1 <strong>och</strong> 2 (sid. 293 <strong>och</strong> 294) visa huru den svenska <strong>och</strong><br />
norska skeppsfarten var fördelad på Skotlands särskilda hamnar.<br />
Antalet britiska <strong>och</strong> andra nationers fartyg, s<strong>om</strong> under 1884 ank<strong>om</strong>nio<br />
till skotska hamnar från utlandet <strong>och</strong> britiska besittningar uppgick till 7,173<br />
<strong>om</strong> 3,073,561 tons, af hvilka<br />
Vid hufvudstationen<br />
påmönstrades 6 man på svenska fartyg<br />
» 47 » norska B<br />
afmönstrades från svenska fartyg 6 man<br />
» » norska » 38 i<br />
rymde från svenska 3 man<br />
» s> norska 13 »<br />
Gen<strong>om</strong> konsulatet hemsändes för svenske sjömän kr. 4.293 <strong>och</strong> för norske<br />
kr. 4,419.<br />
S<strong>om</strong> frivilliga bidrag till sjömansmissionen i Leith ink<strong>om</strong> £ 27 5 sh. 6 d.<br />
<strong>och</strong> s<strong>om</strong> bidrag till svenska kyrkan i London uppbars i distriktet under året<br />
af svenska fartyg £ 25 7 d.<br />
De vid konsulatet för statens räkning af svenska <strong>och</strong> norska fartyg uppburna<br />
konsulatsafgifter utgjorde:<br />
för 1883 £ 913 3 sh. 6 1 /2 d. <strong>och</strong><br />
» 1884 » 868 5 sh. 4 d.<br />
Under året ank<strong>om</strong>nio till konsulatet 1,080 skrifvelser <strong>och</strong> afsändes 1,222.<br />
Konsulatets utgifter for förliste, sjuke <strong>och</strong> nödlidande svenske <strong>och</strong> norske<br />
undersåtar uppgingo till £ 238 6 sh. 6 d., hvaraf £ 18 4 sh. 6 d. för<br />
svenskar <strong>och</strong> £ 220 1 sh. 9 d. för norrmän.<br />
Under 1884 ank<strong>om</strong>mo till hufvudstationen 3,194 sjömansbref.<br />
Frakter. 1884 var här ett för skeppsfarten särdeles ogynsanit år, i det<br />
frakterna voro ytterst låga.<br />
Tabellerna n:o 3 <strong>och</strong> 4 gifva en öfversigt öfver de här noterade frakterna.<br />
I min vördsamma fjolårsrapport framhöll jag vigten af att fä upprättad —<br />
liks<strong>om</strong> nu redan är förhållandet med hänsyn till södra Norge <strong>och</strong> Göteborg —
282<br />
en regelbunden ångbåtsk<strong>om</strong>munikation mellan vestra Norge <strong>och</strong> Skotland. Då<br />
en sådan fortfarande saknas, ehuru Norges vestkust gen<strong>om</strong> dess korta afstånd<br />
från Skotland specielt synes egnad att upprätthålla en <strong>handel</strong>sförbindelse med<br />
sistnämnda land, tillåter jag mig att k<strong>om</strong>ma tillbaka till denna sak.<br />
Enligt vieekonsulns i Grangemouth i hans fjolårsrapport framstälda åsigt<br />
torde det numera, sedan Trondhjem gen<strong>om</strong> en jernväg satts i förbindelse med<br />
det inre af Sverige <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong> blifvit en vigtig utskeppningsort för trävaror,<br />
icke k<strong>om</strong>ma att saknas trafik för en ångbåtslinie mellan hamnar vid Firth of<br />
Forth — förnämligast Grangemouth <strong>och</strong> Leith — <strong>och</strong> Trondhjem med Bergen,<br />
Aalesund <strong>och</strong> Christiansund s<strong>om</strong> anlöpningsplatser. Man skulle kunna räkna<br />
dels på trävarutransport från Norge till Firth of Forth, dels på en betydlig<br />
koltransport från Skotland till Norge. Förhållandet skulle i detta fall k<strong>om</strong>ma<br />
att gestalta sig på samma sätt s<strong>om</strong> vid upprättandet af den nu befintliga ångbåtsk<strong>om</strong>munikationen<br />
mellan hamnar vid Firth of Forth <strong>och</strong> Göteborg. Innan<br />
denna k<strong>om</strong> till stånd, var kolexporten härifrån till nämnde stad mycket ringa,<br />
men förökades sedan, så att den nu är högst betydlig. Öfriga varor, s<strong>om</strong> exporteras<br />
till vestra <strong>och</strong> norra Norge, äro isynnerhet tack- <strong>och</strong> stångjern, jernplåtar<br />
<strong>och</strong> andra jernsaker samt socker, sirap, parafinolja m. m. — Förut<strong>om</strong><br />
trävaror består importen hufvudsakligen af hafre, sill <strong>och</strong> annan salt fisk, guano<br />
<strong>och</strong> hvaltran.<br />
En sådan ångbåtsförbindelse skulle tvifvels utan också gifva uppslag til! ett<br />
långt lifligare utbyte af de båda ländernas råprodukter <strong>och</strong> fabriksalster än<br />
under nuvarande förhållande. Härtill k<strong>om</strong>mer den ingalunda ovigtiga <strong>om</strong>ständigheten,<br />
att transport af varor från norra <strong>och</strong> vestra Norge till Irland sker<br />
lätt <strong>och</strong> billigt via Skotland.<br />
Vidare skulle ifrågavarande linie i nämnvärd mån föröka persontrafiken<br />
mellan Skotland <strong>och</strong> Norges vestkust. Leiths betydelse för denna trafik har<br />
man också börjat inse här. Åtskilliga skotska bolag lära umgås med planen<br />
att upprätta en ångbåtslinie mellan Leith <strong>och</strong> Norges vestkust. För oss skulle<br />
ju ett dylikt steg vara mycket fördelaktigt, men ännu gagneligare skulle det<br />
vara, <strong>om</strong> en dylik kunde k<strong>om</strong>ma till stånd med våra egna skepp, hvilka, s<strong>om</strong><br />
bekant, åtnjuta stort anseende s<strong>om</strong> passagerarefartyg. Upprättandet af reguliera<br />
turer på Storbritannien med snabbgående ångare <strong>och</strong> uppförandet af passande<br />
hotell <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marbostäder för främlingarnes beqväinlighet äro säkerligen de<br />
första vilkoren för en förökning i de resandes antal från England <strong>och</strong> Skotland.<br />
En liflig samfärdsel med sistnämnda land skulle derjemte blifva ett medel<br />
att bättre lära känna hvarandras förhållanden, en <strong>om</strong>ständighet, hvaraf vi isynnerhet<br />
kunde draga stora fördelar. På grund af den höga ståndpunkt, hvartill<br />
näringarna k<strong>om</strong>mit i Skotland, kunde det i många afseenden tjena oss till<br />
mönster, på samma gång s<strong>om</strong> våra länder, när skottarne lärt känna dem, utan<br />
tvifvel kunde blifva ett icke obetydligt fält för skotsk verksamhet. Hvilken<br />
stor fördel skulle det icke vara för oss, <strong>om</strong> skottarne, s<strong>om</strong> icke finna användning<br />
för sina hopsparade kapital i sitt eget land, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> derför placera milliontals<br />
pund sterling i utlandet, isynnerhet Amerika <strong>och</strong> de långt aflägsna britiska<br />
kolonierna, också kunde förmås att nedlägga kapital i nyttiga företag i Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge.<br />
I samband med hvad jag här yttrat <strong>om</strong> nya ångbåtslinier tillåter jag mig<br />
att tillägga, att ett liknande förslag är väckt af generalkonsul Christophersen i<br />
hans rapport af den 8 Maj 1884. Han föreslår upprättandet af en ångbåtslinie<br />
mellan Belgien <strong>och</strong> Norges vestkust med det något utanför denna route<br />
liggande Leith s<strong>om</strong> anlöpningsplats.
283<br />
Handel <strong>och</strong> näringar.<br />
Liks<strong>om</strong> 1884 var ett ogynsamt år för skeppsfarten, så var det äfvenledes<br />
så för <strong>handel</strong>n gen<strong>om</strong> de billiga <strong>och</strong> städse sjunkande prisen på de flesta varor.<br />
Trävaror. Vid årets början funnos betydliga lager af trävaror i de flesta<br />
skotska hamnar, hvilket jemte den jemförelsevis ringa efterfrågan hade till följd,<br />
att priserna voro låga under hela året.<br />
Angående trävara<strong>handel</strong>ns framtida ntsigter skrifver vicekonsuln i Grangemouth,<br />
att på grund af de större svenske trävaruexportörernas bemödanden att<br />
inskränka exporten tecken redan visa sig till en större efterfrågan <strong>och</strong> stegring<br />
i prisen, emedan köpmännen i utlandet icke längre befara en allt för stor tillförsel<br />
från Sverige <strong>och</strong> Norge.<br />
Tabellen n:o 5 utvisar så väl prisen på trävaror s<strong>om</strong> på de förnämsta import-<br />
<strong>och</strong> exportartiklar.<br />
Enligt britiska <strong>Statistiska</strong> Byråns uppgift importerades till Skotland under<br />
1884 från de Förenade rikena:<br />
Största delen af hit importerade huggna trävaror består af pitprops.<br />
Då, s<strong>om</strong> bekant, den betydliga tillverkningen af pitprops i hög grad bidrager<br />
till att ödelägga våra skogar, emedan årligen nedhugges ett långt större<br />
antal unga träd än s<strong>om</strong> är nödvändigt för skogens rensning <strong>och</strong> utgallring,<br />
<strong>och</strong> många skogsmarker derigen<strong>om</strong> alldeles ödeläggas samt intet göres för att<br />
åter bekläda dem med skog, är man väl fullt berättigad att påstå, att den<br />
stora pitpropsexporten till Skotland icke inbringar oss någon fördel, utan snarare<br />
länder oss till stor skada. Härtill k<strong>om</strong>mer vidare, att det pris, s<strong>om</strong> här erhålles<br />
för pitprops, är till den grad lågt, att skogsegaren ofta icke en gång får<br />
tillräcklig ersättning för arbetet med afverkniDgen <strong>och</strong> transporten till närmaste<br />
afsättningsort <strong>och</strong> således litet eller intet för sjelfva skogen.<br />
Vicekonsuln i Charlestown, s<strong>om</strong> i sin årsrapport starkt betonar den förlust,<br />
s<strong>om</strong> den ofantliga exporten af pitprops tillfogar våra länder, uppgifver att<br />
priset här på lång pitprops, 3 tum i toppen i gen<strong>om</strong>skärning, var 4 sh. pr<br />
100 fot <strong>och</strong> för kort 3 sh. 6 d. pr 100 fot. Härifrån afgår 1 sh. 3 d. för<br />
frakt, förut<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mission <strong>och</strong> assurans. Nettobehållningen för utskepparen<br />
hemma blir alltså mycket ringa. Han anför vidare, att det ofta inträffar att<br />
våra skogsegare icke få mera än 5 i 6 kronor för ett lass pitprops (i medeltal<br />
225 å 250 längdfot), s<strong>om</strong> det ofta dröjt två dagar att hugga <strong>och</strong> köra till<br />
närmaste lastageplats.<br />
Hvad s<strong>om</strong> i fjol också bidrog till framkallandet af det låga priset var<br />
det ovanligt stora qvantum skotsk vara, s<strong>om</strong> bragtes på marknaden, i det nemligen<br />
ett stort antal träd af den mängd skog, s<strong>om</strong> nedblåste under de svåra
284<br />
stormarne i Skotland 1883, användes till pitprops. Änskönt marknaden var<br />
öfverfyld <strong>och</strong> man här var obenägen att sända order på pitprops till Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge, utskeppades likväl hit i konsignation stora qvantiteter, hvilka sedan<br />
måste säljas till hvilket pris s<strong>om</strong> helst, hvarför varans värde än ytterligare<br />
sjönk.<br />
Ehuruväl det är fråga <strong>om</strong> att i kolgrufvor ersätta pitprops med jernstänger,<br />
torde dock den tid vara aflägsen, då Storbritannien kan undvara vår pitprops.<br />
Vi äro väl derför i viss mån herrar öfver ställningen <strong>och</strong> kunna sjelfva bestämma<br />
priset, men detta kan naturligtvis endast ske gen<strong>om</strong> en förminskning i exporten.<br />
Följden af ett sådant steg skulle blifva en förhöjning i priset, så att våra<br />
exportörer kunde skörda en långt större vinst än nu, på samma gång s<strong>om</strong><br />
skogen sparades.<br />
När, sås<strong>om</strong> vi sett, exporten af pitprops — trots <strong>handel</strong>n dermed är föga<br />
lönande <strong>och</strong> trots den ruinerande följden af en öfverdrifven afverkning — är<br />
så stor, synes detta vara det mest slående bevis på, i huru hög grad skogshushållningen<br />
<strong>och</strong> landtbruket, hvilka ju på de flesta ställen i våra länder äro<br />
oskiljaktigt förenade, äro i saknad af kapital <strong>och</strong> kredit. Det är väl också<br />
bristen härpå s<strong>om</strong> tvingar jord- <strong>och</strong> skogsegare att nedhugga skogen för att<br />
skaffa nödvändigt kapital till rörelsen. Det förefaller mig derför, att det bästa<br />
sätt, hvarpå vi kunna hindra »öfverexport» af trävaror <strong>och</strong> sätta våra skogsegare<br />
i stånd att uthärda ogynsamma konjunkturer utan att nödgas sälja timmer<br />
till hvilket pris s<strong>om</strong> helst, torde vara att skaffa dem kredit gen<strong>om</strong> införandet<br />
af det i Storbritannien <strong>och</strong> Irland i min vördnadsfulla rapport af den 19 november<br />
1884 <strong>om</strong>handlade lånesystem, de s. k. »improvenient loans», hvarigen<strong>om</strong><br />
landtbrukaren sättes i tillfälle att erhålla lån till verkställande af nyttiga <strong>och</strong><br />
lönande förbättringar på sin egend<strong>om</strong>.<br />
Lyckades man att gen<strong>om</strong> detta lånesystem befordra värt landtbruk, så<br />
skulle man dermed förmodligen icke allenast vinna att skogen räddades från<br />
en allt för hänsynslös afverkning af timmer till export, utan också från annan<br />
ödeläggelse, t. ex. ett öfverdrifvet kreatursbetande, slösaktigt bruk af trävirke<br />
till byggnadstimmer, bränsle <strong>och</strong> gärdesgårdar. Det är, s<strong>om</strong> bekant, missbruk<br />
af denna art s<strong>om</strong> i långt högre grad än afverkningen af exporttimmer förorsakar<br />
skogens ödeläggelse.<br />
Gen<strong>om</strong> antagande af berörda lånesystem torde också det motstånd, s<strong>om</strong> nu<br />
gör sig gällande emot en tidsenlig skogslagstiftning, så småning<strong>om</strong> försvinna.<br />
Landtbrukare <strong>och</strong> skogsegare skulle, <strong>om</strong> de på annat sätt än gen<strong>om</strong> skogens<br />
nedhuggning kunde skaffa penningar till sin rörelse, förmodligen blifva mera<br />
benägne än nu att ingå på en inskränkning i den obegränsade rätten att efter<br />
behag förfoga öfver sin skog.<br />
För hyflade trävaror är Skotland fortfarande en dålig afsättningsort.<br />
Importen af snickerivaror från oss är så godt s<strong>om</strong> ingen. Att det likväl<br />
här kunde blifva en marknad härför, framgår deraf, att det importeras till<br />
Glasgow icke så obetydliga qvantiteter dörrar, fönsterramar <strong>och</strong> andra snickerivaror,<br />
förfärdigade af »yellow pine» från Kanada. — Vicekonpuln i Grangemouth<br />
anför, att han, trots det anseende hvari den kanadiska varan stode i<br />
Skotland, icke tviflar på att så väl i Glasgow s<strong>om</strong> andra större skotska städer<br />
våra snickerivaror skulle kunna få god afsättning, <strong>om</strong> blott våra större fabrikanter<br />
engagerade agenter för att skaffa dem insteg på härvarande marknad<br />
samt sände prof af sina alster hit.<br />
Det torde här förtjena att anmärkas, att jag under expositionen af skogsprodukter<br />
i Edinburgh förliden s<strong>om</strong>mar ofta tillspordes, hvarför man från Sverige<br />
<strong>och</strong> Norge icke hade utstält färdiga träbyggnader. Man antog nemligen, att i
285<br />
följd af härvarande höga arbetslöner det skulle betala sig att importera sådana<br />
från våra länder. Isynnerhet framhöll man, att <strong>om</strong> vi kunde leverera jagthyddor<br />
af trä till ungefär samma pris s<strong>om</strong> sådana af jern, så torde de få afsättning<br />
här.<br />
Från Uddevalla tunnfabrik voro på expositionen utstälda silltunnor af björk,<br />
förfärdigade efter skotskt mönster, hvilka tilldrogo sig mycken uppmärksamhet.<br />
Största delen af de i Skotland använda silltunnor tillverkas af sillhandlandena<br />
sjelfva. På detta sätt äro de i stånd att hela året <strong>om</strong> sysselsätta de arbetare,<br />
s<strong>om</strong> de under fisketiden ovilkorligen behöfva. Det kan derför endast när sillfisket<br />
är ovanligt rikt blifva fråga <strong>om</strong> någon betydlig import af tunnor. Då<br />
det i lag är stadgadt hvilka dimensioner tunnorna måste hafva. kan det naturligtvis<br />
blott blifva tal <strong>om</strong> afsättning, <strong>om</strong> de uppfylla de föreskrifna vilkorcn.<br />
Förbrukningen af staf till silltunnor är betydlig i Skotland. Om svensk<br />
<strong>och</strong> norsk björkstaf anför vieekonsuln i Fraserburgh i sin årsrapport, att den<br />
allt mera <strong>och</strong> mera undantränges af inländsk, emedan denna tillverkas med<br />
större <strong>om</strong>sorg. Det är endast gen<strong>om</strong> en noggrann tillverkning <strong>och</strong> strängt<br />
iakttagande af erforderliga dimensioner s<strong>om</strong> vi kunna med framgång täfla med<br />
skotsk vara.<br />
De på den internationella expositionen af skogsprodukter utstälda frön <strong>och</strong><br />
plantor af furu <strong>och</strong> gran fråu Sverige <strong>och</strong> Norge vunno mycket bifall, hvarför<br />
jag antager att Skotland kunde blifva en afsättningsort så väl härför s<strong>om</strong> för<br />
åtskilliga af våra sades- <strong>och</strong> gräsfrösorter, derest känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> deras utmärkta<br />
egenskaper blefve allmänt spridd bland skotske landtbrukare. I detta ändamål<br />
innehåller äfven Januarinumret i är af den i London utk<strong>om</strong>mande 3>Forestry<br />
Journal» en artikel, behandlande skandinaviskt frö. Flere svenske <strong>och</strong> norske<br />
jägmästare <strong>och</strong> fröhandlande hafva beslutat att hitsända plantor <strong>och</strong> frö till utdelning<br />
bland skotske skogsegare <strong>och</strong> landtbrukare. Äfven <strong>om</strong> försöken härmed<br />
skulle leda till ett lyckligt resultat, skola vi dock knappast kunna räkna<br />
på någon marknad här, så vida icke våra exportörer af plantor <strong>och</strong> frö gen<strong>om</strong><br />
duglige agenter söka att skaffa dem afsättning.<br />
I min fjolårsrapport <strong>om</strong>nämnde jag, att till Leith införas icke obetydliga<br />
qvantiteter torfströ, s<strong>om</strong> användes till strö under hästar <strong>och</strong> boskap. Under<br />
1883 varierade prisen härpå i Leith mellan 26 <strong>och</strong> 30 sh. pr ton.<br />
Jag tillåter mig att k<strong>om</strong>ma tillbaka till denna sak, emedan jag håller före,<br />
att vi från de torfmossar, s<strong>om</strong> ligga i närheten af kusten, borde kunna producera<br />
<strong>och</strong> hit exportera torfströ lika billigt s<strong>om</strong> tyskarne <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong> framkalla<br />
en ink<strong>om</strong>stbringande sysselsättning i många af våra bygder, der det nu<br />
kanske icke är så lätt för befolkningen att få arbete. Då anläggningen af<br />
fabriker för tillverkning af denna vara icke fordrar stora kapital <strong>och</strong> sjelfva<br />
fabrikationen är lätt, har man väl all anledning förmoda, att man härigen<strong>om</strong><br />
borde lyckas att åstadk<strong>om</strong>ma en ny förvärfskälla i våra länder.<br />
Införseln af fisk från Norge till Skotland uppgick under 1884 till 7,749<br />
tunnor sill <strong>och</strong> 550 tons klippfisk.<br />
Emedan konsumtionen af saltad <strong>och</strong> torkad fisk icke är betydlig i Skotland<br />
— en naturlig följd af britiska folkets vana att nästan uteslutande förtära<br />
fisk i färskt tillstånd —, kunna vi icke här räkna på någon större afsätt-
286<br />
ning af salt fisk. Det är t. o. m. forenadt med icke ringa svårigheter for<br />
skottarne sjelfva att <strong>om</strong>sätta det betydliga qvantum salt sill, s<strong>om</strong> årligen tillverkas,<br />
isynnerhet sedan Ryssland höjt införseltullen på sill. De skotske fiskhandlandenas<br />
uppgift synes nu gå ut på att in<strong>om</strong> sjelfva Storbritannien finna<br />
afsättning för sillen i färskt tillstånd.<br />
Att exportera färsk fisk synes mig vara en sak s<strong>om</strong> äfven förtjenar vår<br />
uppmärksamhet, emedan vi först derigen<strong>om</strong> skola blifva i stånd att utveckla<br />
vårt fiske <strong>och</strong> draga tillbörlig nytta af de stora riked<strong>om</strong>ar, s<strong>om</strong> finnas i de<br />
haf, s<strong>om</strong> <strong>om</strong>gifva våra vidsträckta kuster, hvilket nu är <strong>om</strong>öjligt, så länge s<strong>om</strong><br />
exporten af salt fisk är så begränsad.<br />
Att frakta färsk fisk t. ex. från Bohuslänska skärgården, Lofoten eller<br />
Finnmarken till Storbritannien eller andra nordeuropeiska länder måtte väl icke<br />
vara forenadt med oöfvervinneliga svårigheter, då man numera kan transportera<br />
färskt kött från Australien till Storbritannien. Det förefaller mig att det skulle<br />
vara af stor vigt för sakens befrämjande, att personer, nöjaktigt bevandrade<br />
i allt s<strong>om</strong> rör vår egen fiskerinäring, skickades till utlandet för att der studera<br />
så väl de vigtigaste afsättningsorterna för färsk fisk s<strong>om</strong> sättet att transportera<br />
den från sjelfva fångstorten till marknadsplatsen.<br />
Afven i allmänhet gäller det för oss att förvärfva oss insigt i sättet att<br />
transportera födoämnen i färskt tillstånd. För att visa huru vigtigt detta är,<br />
tillåter jag mig att anföra, att det nu är fråga <strong>om</strong> att med skepp, försedda<br />
med »refrigerators», frakta mjölk <strong>och</strong> grädde från Holland till britisk marknad,<br />
liks<strong>om</strong> det äfven nu är tal <strong>om</strong> import deraf från våra länder till Storbritannien.<br />
Afkastningen af skotska fisket under 1883 uppgick till:<br />
Salt fisk:<br />
Såld färsk fisk:<br />
Det skotska »Board of Fisheries» uppgift öfver af kastningen af 1884 års<br />
fiske är ännu icke utk<strong>om</strong>men, men påstås den vara större än af 1883 års fiske.<br />
S<strong>om</strong> bekant, utgör sillfisket Skotlands förnämsta fiske. Anmärkningsvärdt<br />
är, att detta just under de 10 sista åren — således under den tid, då sillen<br />
försvunnit från kusterna — nått sin höga utveckling. Hos oss är deremot<br />
förhållandet helt motsatt, i det vårt sillfiske på många ställen så godt s<strong>om</strong><br />
upphörde när sillen drog sig tillbaka. Det påstås så godt s<strong>om</strong> enstämmigt,<br />
att grunden till dessa stora framsteg i Skotlands sillfiske är, att fisket, s<strong>om</strong><br />
förr uteslutande idkades med små båtar vid kusten, nu öfvergått till ett fullständigt<br />
hafsfiske, s<strong>om</strong> bedrifves med stora sjögående fartyg, så att fiskarena<br />
äro — så till sägandes — i stånd att uppsöka sillen, der den finnes. — Afven<br />
i annat fiske måste öppna båtar gifva vika för stora sjögående fartyg. Så t. ex.<br />
är antalet af de i det dagliga fisket använda xångtrawlers» ständigt i tilltagande.<br />
Det stora skotska sill-, torsk- <strong>och</strong> långafisket idkas till största delen utanför<br />
territorialgränsen. Belgiska, holländska <strong>och</strong> franska fartyg äro sysselsatta i<br />
det betydliga fiske, s<strong>om</strong> eger rum längs Skotlands östkust <strong>och</strong> utanför Shetlandsöarna.<br />
Särskildt anser jag mig böra framhålla fisket utanför sistnämnda
287<br />
öar, emedan det, sedan shetländarne begynt att skaffa större sjögående fartyg,<br />
blifvit af synnerligt stor betydelse. Medan det på Shetland 1877 blott fans<br />
3 däcksfartyg, steg antalet 1883 till 240. Engelska, skotska oeh irländska<br />
fartyg, sysselsatta 1882 med sillfiske vid anförda öar, voro 372 oeh 1883 792,<br />
af hvilka 710 voro däeksfartyg <strong>och</strong> 82 små fartyg. Fisket började i Lerwieks<br />
»section» i juni <strong>och</strong> varade till midten af september. Fångsten var år 1883<br />
i medeltal 242 »erans» för hvarje båt.<br />
Då vägen till Shetlandsöarna från flere punkter af våra kuster, specielt<br />
Bergen, Haugesund oeh Stavanger, är kortare än från Skotlands södra kust,<br />
England, Frankrike <strong>och</strong> Holland, hvilka länders fiskare, sås<strong>om</strong> anförts, med<br />
större sjögående fartyg deltaga i sillfisket utanför berörda öar, förek<strong>om</strong>mer det<br />
mig högst naturligt, att också våra fiskare deltaga i detta fiske. Skulle det<br />
icke vara fördelaktigare, att vi anskaffade passande fartyg för att fiska vid de<br />
närliggande Shetlandsöarna <strong>och</strong> utanför Skotlands kust än att utrusta kostbara<br />
expeditioner till det fjerran liggande Island?<br />
I min vördsamma rapport af den 22 augusti 1883 rörande Skotlands<br />
fiskerier, tillät jag mig att påpeka vigten af att följa skottarnes exempel att<br />
skaffa stora däcksfartyg, passande för hafsfiske, enär vi först härigen<strong>om</strong> <strong>och</strong><br />
gen<strong>om</strong> att skaffa en större marknad för färsk fisk i utlandet skola blifva i tillfälle<br />
att sysselsätta våra fiskare hela året rundt <strong>och</strong> således skapa, liks<strong>om</strong> man<br />
gjort i Skotland, ett verkligt fiskarstånd, s<strong>om</strong> uteslutande egnar sig åt sitt<br />
yrke. Sås<strong>om</strong> saken nu är, idkas vårt fiske, förut<strong>om</strong> i Bohuslän, af personer<br />
s<strong>om</strong> äro till hälften fiskare <strong>och</strong> till hälften landtbrukare, hvilket naturligtvis<br />
har till följd ett vanskötande af båda näringarna.<br />
Förut<strong>om</strong> hvad jag yttrat i tidigare rapporter angående propositioner till<br />
parlamentet <strong>om</strong> statslån till skotska »krofters» för anskaffandet af sjögående<br />
fiskarfartyg, tillåter jag mig att tillägga, att för det irländska fiskets befrämjande<br />
fiskare i Irland redan för flera år sedan kunde erhålla lån af staten.<br />
Det belopp, s<strong>om</strong> hos oss staten i sådant fall behöfde utlåna, torde näppeligen<br />
blifva så stort, s<strong>om</strong> man vid första påseendet skulle förmoda. Om vårt<br />
hafsfiske blefve lönande, skulle kapital säkerligen strömma till denna näringsgren<br />
liks<strong>om</strong> ford<strong>om</strong> till skeppsfarten, medan den var inbringande. Våra banker<br />
skulle, <strong>om</strong> en gång ett lagstadgande beträffande inteckning i fartyg antoges,<br />
bevilja fiskare lån på billiga vilkor till byggande af sjögående fartyg. Staten<br />
skulle säkerligen endast behöfva att taga initiativet för att vi skulle kunna få<br />
en större fiskarflotta.<br />
Jag anser mig här böra anmärka, att det är just gen<strong>om</strong> lån s<strong>om</strong> den britiska<br />
staten gjort så mycket för näringarnas befrämjande. Sålunda har den<br />
gen<strong>om</strong> de förut <strong>om</strong>handlade »improvement loans» under åren 1846 —1884 k<strong>om</strong>mit<br />
det irländska landtbruket till hjelp med öfver £ 7,300,000. Det är också<br />
på detta sätt s<strong>om</strong> de flesta städer i Storbritannien <strong>och</strong> Irland fått sina stora<br />
dock- <strong>och</strong> hamnanläggningar <strong>och</strong> Skotland sina små fiskehamnar. Lånen förräntas<br />
<strong>och</strong> inbetalas sedan gen<strong>om</strong> att pålägga fartygen hamnafgifter, en skyldighet<br />
s<strong>om</strong> de skotske fiskarena äro mera än villige att ikläda sig, emedan de<br />
anse denna börda för liten eller ingen i proportion till de dermed förenade fördelarne.<br />
I en föregående rapport har jag visat, att det i Storbritannien oeh Irland<br />
finnes särskilda institutioner, de s. k. »Land C<strong>om</strong>missioners» för England <strong>och</strong><br />
Skotland samt »the Board for Public Works» i Irland, hvilka hafva att noga<br />
öfvervaka användningen af de lån, s<strong>om</strong> staten beviljar till offentliga arbeten <strong>och</strong><br />
näringarnas befordran.<br />
När den rika storbritanniska staten blott under form af lån ser sig i
288<br />
stånd att understödja näringarna, sä är väl detta förfaringssätt så mycket mera<br />
af behofvet påkalladt i våra länder, der statens förmåga att gen<strong>om</strong> bidrag utan<br />
återbetalning bistå näringarna är jemforelsevis ringa, hvaremot dess förmåga att<br />
gen<strong>om</strong> lån lemna hjelp är högst betydlig.<br />
Huru nyttigt skulle det t. ex. ieke vara att använda större summor till<br />
uppmätning af våra hafsbankar för att sätta våra fiskare i stånd — liks<strong>om</strong> de<br />
skotske — att idka ett större hafsfiske <strong>och</strong> för att få det vigtiga trawlfisket<br />
infördt hos oss, äfven <strong>om</strong> utgifterna vid uppmätningen skulle i en eller annan<br />
form falla på sjelfva fiskerinäringen.<br />
Vi hafva förut visat, att skotska laxfisket inbringar ungefär S. 350,000<br />
<strong>om</strong> året. Det öfverstiger således 2 ä 3 gånger Sveriges <strong>och</strong> Norges hela afkastning.<br />
— Orsaken till skotska laxfiskets öfverlägsenhet öfver vårt är väl<br />
icke allenast att det är bättre skyddadt, utan också att det icke finnes så stora<br />
naturliga hinder i vägen för laxen att k<strong>om</strong>ma upp för elfvarne s<strong>om</strong> i våra länder.<br />
Härtill k<strong>om</strong>mer, att de skotska äro långt gynsammare än våra för yngelutkläckning.<br />
Dessa hinder kunna emellertid delvis undanrödjas gen<strong>om</strong> anläggning<br />
af laxtrappor <strong>och</strong> utkläckningsapparater. För att upphjelpa vårt laxfiske<br />
till samma ståndpunkt s<strong>om</strong> skottarnes borde icke staten i de trakter, der befolkningen<br />
sjelf saknar nödvändiga medel, bevilja lån till anläggning af sådana?<br />
Jagten i Skotland är en betydlig <strong>och</strong> inbringande näringskälla. Arrendeink<strong>om</strong>sterna<br />
för jagtmarker — hufvudsakligen bortarrenderade till rike engelsmän<br />
— anslås till £ 400,000 årligen. Härtill k<strong>om</strong>ma de talrika marker,<br />
på hvilka jagten idkas af egarne sjelfva, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> förmodligen skulle inbringa<br />
mera än £ 400,000 <strong>om</strong> de vore utarrenderade. Man har ofta klagat öfver<br />
att för stora arealer här brukas till jagtmarker, <strong>och</strong> att flere kunde dels uppodlas,<br />
dels tjena till betesmarker för får. Af den rapport, s<strong>om</strong> den i sin tid<br />
tillsatta 2>krofters»-k<strong>om</strong>missionen afgaf, framgår emellertid, att denna klagan är<br />
i hög grad öfverdrifven, emedan markerna i fråga äro föga lämpliga till uppodling.<br />
Använda till jagt, utgöra Skotlands vidsträckta utmärker, mossar <strong>och</strong><br />
myrar en stor ink<strong>om</strong>stkälla för landet icke allenast för sjelfva egaren, utan<br />
också för allmänheten, s<strong>om</strong> under jagttiden har åtskilliga lönande sysselsättningar.<br />
Då naturförhållandena på många ställen i våra länder icke äro så<br />
olika Skotlands, <strong>och</strong> vi ega stora sträckor, s<strong>om</strong> icke äro lämpliga till annat än<br />
jagtmarker, BkuIIe det då icke också vara möjligt för oss att förbättra denna<br />
näringsgren, så att vi kunde bortarrendera jagtterrängen till främlingar, liks<strong>om</strong><br />
vi nu göra med våra laxelfvar, <strong>och</strong> sålunda skaffa oss en ej obetydlig ink<strong>om</strong>stkälla?<br />
Det villebråd, s<strong>om</strong> hufvudsakligen jagas i Skotland, är grouse <strong>och</strong> hjort,<br />
af hvilka den förstnämda intager den förnämsta platsen. S<strong>om</strong> bekant finnes<br />
icke grouse hos oss. Försök hafva gjorts att infora den till södra Sverige,<br />
men mig veterligen utan framgång. Detta hindrar emellertid icke dess införande<br />
till vestra Norge, der klimatet <strong>och</strong> andra förhållanden äro så lika Skotlands.<br />
När grousen trifves t. ex. på Orkney- <strong>och</strong> Shetlandsöarna, på hvilka<br />
senare den med framgång införts på sista tiden, är man väl fullt berättigad att<br />
antaga, att den också skall trifvas på det gent emot liggande Jaaderen, s<strong>om</strong><br />
med sina nära nog snöfria vintrar <strong>och</strong> stora, ljungbeväxta sträckor tyckes uppfylla<br />
vilkoren för grousens tillvaro. Då resan mellan Leith <strong>och</strong> Stavanger kan<br />
med en snabbgående ångare tillryggaläggas på 30 timmar, kan väl icke afståndet<br />
afskräcka engelsmännen från att arrendera jagtmarker på Jaaderen. Lik-
289<br />
s<strong>om</strong> det i Skotland varit lätt att öfverflytta grouse frän ett distrikt till ett<br />
annat, bör det heller ieke vara synnerligen svårt att fä antingen foglar eller<br />
ägg transporterade till våra länder.<br />
Det påstås, att det icke heller borde vara förenadt med stora vanskligheter<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong>kostnader att från Skotland importera hjortkalfvar till de trakter af<br />
våra länder, t. ex. Norges vestkust, der denna djurart trifves, men hvarest den<br />
gen<strong>om</strong> ett oförståndigt jagande är så god t s<strong>om</strong> utrotad, <strong>och</strong> hvarest det följaktligen<br />
skulle vara af största vigt att få den införd å nyo. I vissa jagtdistrikt<br />
i Skotland tilltager hjorten så hastigt, att man trots det betydliga antal, s<strong>om</strong><br />
årligen skjutes, nödgas af brist på bete nedslagta 3 ä 4 månaders gamla kalfvar.<br />
Sådana kunde följaktligen säkerligen erhållas för billigt pris.<br />
Då det ieke är antagligt att införseln af nämnda djurslag till våra länder<br />
kan af brist på medel ske i tillräckligt stor skala på enskild väg, blir det väl<br />
nödvändigt att staten tager saken <strong>om</strong> hand. Skulle det icke vara skäl i att<br />
på de staten tillhörande jagtmarker <strong>och</strong> skogar införa grouse <strong>och</strong> hjort från<br />
Skotland <strong>och</strong> sålunda gen<strong>om</strong> exemplets makt verka for saken? Om vildt trifdes<br />
<strong>och</strong> förökades der, så torde ju staten gen<strong>om</strong> att bortarrendera jagten fä<br />
de gjorda utgifterna tillbaka med ränta på ränta. Beviljade den bidrag eller<br />
lån åt privata personer till införande af grouse <strong>och</strong> hjort, så skulle säkerligen<br />
de dertill beviljade penningarne vara lika väl använda s<strong>om</strong> de, hvilka nu beviljas<br />
till inköp af kreatur från främmande länder till våra racers förädling.<br />
Hvarför skulle icke också jagten åtnjuta samma rättigheter s<strong>om</strong> andra näringar,<br />
<strong>om</strong> den visar sig kunna blifva en stor ink<strong>om</strong>stkälla för landet?<br />
Alldenstund jagtväsendet i Skotland står på en mycket hög ståndpunkt,<br />
förefaller det mig, att det borde vara af väsentlig vigt för våra länder att<br />
sända k<strong>om</strong>petenta personer hit för att studera Skotlands jagtförhållanden <strong>och</strong><br />
jagtstadgar, <strong>och</strong> sedan framk<strong>om</strong>ma med förslag till åtgärder för höjande af vårt<br />
jagtväsen.<br />
Om import af kreatur till Skotland.<br />
Från Sverige <strong>och</strong> Norge infördes under 1884 inga kreatur direkte, hvaremot<br />
det lär hafva importerats med skotska ångare via Köpenhamn åtskillig<br />
svensk boskap, till största delen oxar.<br />
I min fjolårsrapport tillät jag mig att i korthet framställa den stora roll,<br />
s<strong>om</strong> kreatursgödningen spelar i Skotlands boskapsskötsel, i det nemligen ett betydligt<br />
antal mager boskap införes hit årligen från Kanada, Irland <strong>och</strong> norra<br />
England för att sedan i godt tillstånd sändas till den engelska marknaden. Antalet<br />
kreatur, häri inberäknadt den slagtboskap, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer från Nordamerikas<br />
Förenta Stater, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> nedslagtas vid landsättningsplatsen Glasgow, anslogs i<br />
fjol till cirka 170,000 stycken. Från Danmark importerades inalles 3,848<br />
kreatur.<br />
Det tyckes mig att just våra länder, på grund af de stora naturliga riked<strong>om</strong>ar,<br />
s<strong>om</strong> vi ega i betet på de vidsträckta högfjällen, synas vara särskildt egnade<br />
att leverera kreatur, passande för skotsk marknad. Grunden dertill, att<br />
vi hittills kunnat draga så liten afkastning af vårt fjellbete, är väl hufvudsakligen<br />
den, att vi ieke hafva foder för så många kreatur under vintern, s<strong>om</strong> vi<br />
kunna gifva bete under s<strong>om</strong>maren. Men detta förhållande kan väl förändras,<br />
dels gen<strong>om</strong> uppodling af ny jord, sås<strong>om</strong> mossar <strong>och</strong> myrar, dels gen<strong>om</strong> användning<br />
af kraftfoder i långt större utsträckning än hittills. I Norge har<br />
man på senare tiden börjat att tillverka detta af hvalkött. Gifver icke detta<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 20
290<br />
oss anledning att undersöka, <strong>om</strong> det icke skulle låta sig göra att af billig sill<br />
eller annan fisk tillverka kraftfoder?<br />
En sak, s<strong>om</strong> utan tvifvel skulle högeligen bidraga att föröka nyttan af<br />
betet pä högfjellen, är en vidsträckt utveckling af våra jernvägar, emedan det<br />
derigen<strong>om</strong> skulle blifva möjligt att frakta boskap från de trakter, s<strong>om</strong> lida<br />
brist på bete, till sådana, der det finnes i ymnighet. Jag tillåter mig att<br />
hänvisa till hvad jag yttrade angående denna sak i min fjolårsrapport. Jag<br />
framhöll då, att man just på detta sätt går till väga i Skotland, i det t. ex.<br />
unga får, s<strong>om</strong> icke äro härdiga nog att tillsammans med de äldre hålla till öfver<br />
vintern i de kalla högländerna, skickas på efters<strong>om</strong>maren på jernväg eller<br />
ångbåt till de mildare lågländerna, för att sedan fram i maj skickas tillbaka<br />
till högländerna. Då nästan all transport af kreatur <strong>och</strong> får i Skotland försiggår<br />
på jernväg, hafva härvarande jernbanor följaktligen stor fordel af denna<br />
trafik.<br />
Vigton för oss att uppföda goda <strong>och</strong> för våra länder passande kreatursracer<br />
till slagt är så mycket större, s<strong>om</strong> den tid förmodligen icke är långt aflägsen,<br />
då den stora import af boskap <strong>och</strong> färskt kött, s<strong>om</strong> nu eger rum till<br />
Storbritannien frän Amerika, skall aftaga, enär detta land, der folkmängden<br />
tilltager i större proportion än köttproduktionen, sjelft k<strong>om</strong>mer att behöfva<br />
största delen af sitt kött. Detta är en åsigt s<strong>om</strong> jag hört uttalad så väl af<br />
skottar s<strong>om</strong> amerikanare, hvilka varit nöjaktigt bevandrade i allt s<strong>om</strong> rör<br />
Amerikas boskaps<strong>handel</strong>.<br />
Det första vilkoret för en fördelaktig export af kreatur är, att vi skuffa<br />
oss goda köttproducerande racer. Också i detta hänseende tyckes Skotland<br />
kunna blifva af stor betydelse för oss, enär det just är det land s<strong>om</strong>, enligt<br />
hvad här påstås, eger de kreatursracer, s<strong>om</strong> bäst passa till våra racers förädling.<br />
Man har visserligen gen<strong>om</strong> import af främmande kreatur, t. ex. Ayrshire-.<br />
redan sökt att förädla våra, men ändamålet härmed har nästan endast varit att<br />
förbättra deras mjölkproducerande förmåga, hvaremot man lemnat köttproduktiviteten<br />
nästan helt <strong>och</strong> hållet utan afseende. Så hafva åtminstone de i detta<br />
hänseende utmärkta skotska raeer, Palled Angås, G-alloway <strong>och</strong> Highland, hvilkas<br />
förträfflighet jag påpekade i min rapport af den 30 april 1884, mig veterligen<br />
icke ännu tilldragit sig våra landtbrukares uppmärksamhet, fastän de,<br />
enligt erfarne skotske landtbrukares utsago, för sin härdighets skull äro särdeles<br />
lämpliga för våra förhållanden. Ju hastigare <strong>och</strong> i ju större utsträckning<br />
förädlingen af våra kreatursracer kan försiggå, desto bättre för landet. Det<br />
synes mig derför, att det borde vara af största vigt att man hos oss anstälde<br />
försök med skotska racer, för att utröna deras lämplighet för våra länder vare<br />
sig oblandade eller gen<strong>om</strong> korsning med egna. Blefve utgången af försöken<br />
gynsam, torde det blifva nödvändigt att våra landtbrukare sattes i tillfälle att<br />
lätt <strong>och</strong> billigt anskaffa skotska racer. Detta skulle väl lämpligast kunna ske<br />
derigen<strong>om</strong>, att våra handlande <strong>och</strong> affärsmän organiserade en regelbunden import<br />
af kreatur <strong>och</strong> får. När våra importörer blefve nöjaktigt bekanta med<br />
skotska förhållanden, så att de kunde köpa djuren i första hand, torde de<br />
blifva proportionsvis billiga; frakten torde näppeligen öfverstiga 20 sh. per<br />
kreatur <strong>och</strong> 3 sh. per får. När öfverfarten till Norges vestkust kan göras pä<br />
30 timmar, kunna våra landtbrukare der få förädlingsdjur på långt kortare tid<br />
från Skotland än <strong>om</strong> de tagas från Telemarken.<br />
S<strong>om</strong> bekant har man nu börjat att. exportera får till England från vestra<br />
Norge. Denna export skulle kunna blifva långt vidsträcktare <strong>och</strong> mera inbringande,<br />
<strong>om</strong> våra vestlandsfår vore af bättre race. Skulle icke det billigaste <strong>och</strong>
291<br />
hastigaste sättet att vinna detta mål (en förbättrad fårrace) vara att åstadk<strong>om</strong>ma<br />
en import af skotska får till vestra Norge?<br />
Hvad s<strong>om</strong> hittills hindrat införseln af förädlingsdjur från Skotland, är den<br />
här bland kreatur <strong>och</strong> får herskande lung-, mul- <strong>och</strong> klöfsjukan. I anledning<br />
häraf har skotsk boskap mast undergå karantän i Sverige <strong>och</strong> i Norge har införseln<br />
varit helt <strong>och</strong> hållet förbjuden. En förändring i detta förhållande torde<br />
dock snart kunna vidtagas, <strong>om</strong> sundhetstillståndet bland skotsk boskap fortfar<br />
att visa sig lika tillfredsställande s<strong>om</strong> för ögonblicket. Från mul- <strong>och</strong> klöfsjuka<br />
är Skotland för närvarande alldeles fritt, <strong>och</strong> hvad lungsjukan angår, så<br />
förek<strong>om</strong>ma deraf endast några enstaka fall ibland kreatur, införda från Irland.<br />
Ibland skotska racer, af hvilka det kan blifva fråga att importera förädlingsdjur<br />
till de Förenade rikena, herskar det ingen smittosam sjukd<strong>om</strong>. De förluster,<br />
s<strong>om</strong> Skotland lidit under senare åren gen<strong>om</strong> kreaturssjukd<strong>om</strong>ar, hafva haft<br />
till följd, att man här icke allenast vidtager de strängaste försigtighetsmått<br />
mot införsel af kreatur från smittade länder, utan man har också gen<strong>om</strong> nedslagtning<br />
<strong>och</strong> afspärrning af angripen boskap gjort allt hvad man kunnat för<br />
att qväfva det onda i dess linda. I den här existerande noggranna kontrollen<br />
hafva vi en temligen säker borgen för att skotsk boskap <strong>och</strong> får, exporterade<br />
till oss, äro fria från sjukd<strong>om</strong>.<br />
Smör. Under 1884 importerades med ångbåtslinien Granton—Göteborg<br />
—Kvistiania 3,060 fat smör från'Sverige. Dessut<strong>om</strong> infördes hit svenskt smör<br />
via Köpenhamn.<br />
Med svenska <strong>och</strong> norska fartyg infördes frän Sverige -1,105 »quarters»<br />
bönor <strong>och</strong> 6,000 »quartcrs» hafre. Öfriga artiklar, importerade till Skotland<br />
frän Sverige, voro trämassa, papper, lump, träkol, bark, tändstickor, hästskosöm,<br />
jern <strong>och</strong> t<strong>om</strong>ma buteljer. Af den sistnämnda varan infördes från Göteborg<br />
till Granton icke mindre än <strong>om</strong>kring 3'/i million stycken.<br />
Frän Norge ank<strong>om</strong>mo till Skotland med svenska <strong>och</strong> norska skepp cirka<br />
10,500 tons is, 7,747 tunnor sill, 846 tons fiskguano, 12,707 »quarters» hafre,<br />
550 tons klippfisk, 3,494 tons trämassa <strong>och</strong> 6,574 tunnor hvaltran. Från<br />
Norge infördes vidare något bark, papper, lump, hästskosöm, öl, kondenserad<br />
mjölk, sälskinn m. m.<br />
Exporten till Sverige <strong>och</strong> Korge bestod hufvudsakligen af kol. De flesta<br />
svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong> afgingo från skotska hamnar till de Förenade<br />
rikena, voro lastade med denna vara. Dessut<strong>om</strong> exporterades till de Förenade<br />
rikena jern, jernsaker, parafinolja, sirap, socker m. m.<br />
Produktionen af skotskt tarkjern uppgick under 1883 till 1,129,000 tons<br />
<strong>och</strong> under 1884 till 988,000 tons.<br />
Under 1884 byggdes i Skotland 101 segelfartyg <strong>om</strong> 76,906 tons <strong>och</strong> 257<br />
ängfartyg <strong>om</strong> 144,729 tons.<br />
Priset på ångfartyg af cirka 1,200 registertons var vid årets början cirka<br />
£ 12 10 sh. <strong>och</strong> vid årets slut ungefär £ 10 10 sh. per registerton.<br />
Maskiner kostade vid årets början £ 50 per hästkraft <strong>och</strong> vid årets slut<br />
£ 45.
292<br />
Angående 1884 års säl- <strong>och</strong> hvalfiskfångst skrifver vicekonsuln i Dundee,<br />
att derifrån 13 fartyg deltogo i sälfängsten vid New Foundland, Labrador ocli<br />
Grönland, <strong>och</strong> att afkastningen af fångsten uppgick till 711 tons trän. Af<br />
dessa skepp idkade 9 hvalfiskfångst på Grönland <strong>och</strong> i S:t Davids sund med<br />
en afkastning af 955 tons trän.<br />
Fem norska fartyg ank<strong>om</strong>mo till Dundee direkt från fångstorten <strong>och</strong> aflastade<br />
der. Afkastningen af deras fångst utgjorde 163 tons sältran <strong>och</strong> 130<br />
tons »bottle»-tran. Marknaden för hvaltran är för ögonblicket dålig, enär den<br />
allt mer <strong>och</strong> mer undantränges af mineralolja. Sältran säljes nu till £ 22<br />
per ton <strong>och</strong> »bottles-hvaltran till £ 40 per ton.<br />
Anker Bödtker.
Bilaga n:o 1.<br />
293<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna svenska fartyg under 1884.
Bilaga n:o 2.<br />
294<br />
Ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgångna norska fartyg under 1884.
Bilaga n:o 3.<br />
Kolfrakter för segelfartyg från Firth of Forth under 1884 per keel.<br />
295
Bilaga n:o 4.<br />
296<br />
Trävarufrakterna till hamnar vid Firth of Forth voro:<br />
Sillfrakterna från norra Skotland till Östersjöns hamnar voro 1 sh. 9 d.<br />
å 2 sh. pr tunna.<br />
Månadsfrakten för ångbåtar, engagerade i transport af sill, salt, tunnor <strong>och</strong><br />
fiskematerialier emellan Skotlands olika hamnar, voro ungefär £ 200 a 230<br />
för en cirka 300 tons stor ångbåt.<br />
Ett antal af 32 norska ångfartyg transporterade under s<strong>om</strong>maren 1884<br />
sill <strong>och</strong> fiskematerialier.<br />
Bilaga n:o 5.<br />
1884 års kolpris.<br />
Prisen på svenska <strong>och</strong> norska trävaror under 1884.<br />
För plankor från Sundsvalls <strong>och</strong> Hernösands distrikt:<br />
Dessa priser inbegripa kost, assurans <strong>och</strong> frakt.<br />
Prisen på last af blandad kort pilprops:
For lång pitprops:<br />
297<br />
Medelpriset på norsk staf (björk) var cirka £ o pr 1,000 Fj-fot.<br />
Priset på svenskt herregärdssmör varierade mellan 146 sh. <strong>och</strong> 112 sh.<br />
pr 112 8.<br />
Norsk sill såldes under fjolåret till<br />
Norsk klippfisk såldes för £ 10 å £ 17 pr ton.<br />
Trämassa. Prisen på kemisk trämassa sjönko under årets lopp med cirka<br />
£ o. I slutet af december noterades deu £ 14 å £ 14 10 st. tor de bäsia<br />
sorterna. Sjunkningen i priset på mekanisk trämassa var mindre, endast 7 sh.<br />
6 d. För våt trämassa noterades priset vid årets slut £ 3 2 sh. <strong>och</strong> for torr<br />
trämassa £ G 10 sh. pr ton. För torr trämassa af asp var priset £ 10<br />
pr ton.<br />
Is 10 å 12 sh. pr ton.<br />
Hvaltran (norsk) £ 18 ä £ 24 pr ton efter qvaliteten.<br />
Skotskt råjera. Medelpriset 42 sh. pr ton.
Quebec (Canada) den 13 april 1885.<br />
298<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Fortegnelsen över de til Distriktet i Aaret 1884 ank<strong>om</strong>ne svenske Fartöier<br />
udviser, i Modsastning til foregaaende Aar, fölgende Eesultater:<br />
Den norske Skibsfart paa Distriktets Consulsstationer androg i afvigte<br />
Saeson til 557 Skibe, drsegtige 333,512 Tons, mod i foregaaende Aar 623 Skibe.<br />
drsegtige 364,160 Tons.<br />
Den indkasserede Consulatafgift fra svenske Skibe androg under Sassonen til:<br />
De opseilede Bruttofragter androg til:<br />
Ovenstaaende Tabel över den svenske Skibsfart paa Distriktets (JonsuUstationer<br />
viser saaledes en glsedelig Forögelse af 27 Skibe, drnegtige 13,936
299<br />
Tons. eller over 60 % over foregaaende Åars Tonnage, og s<strong>om</strong> naesten udelukkende<br />
falde paa Vice Consulsstationerne, og er dette Forhold saa meget<br />
giaedeligere, s<strong>om</strong> Besöget af svenske Skibe til Distriktet i de seneste Aar har<br />
vaeret i Aftagende, samt er paa samme Tid den störste Tonnage af svenske<br />
Skibe der har besögt Distriktet.<br />
Blandt de Steder s<strong>om</strong> Skibsfarten visor nogen betydelig Forögelse kan<br />
mevnes: Montreal, Three Rivers, Miramichi, S:t John og Parrsboro, hvorimod<br />
den aftog paa Saguenayfloden.<br />
Jeg skal herefter gaa över til at <strong>om</strong>tale Distriktets Skibsfarta- og Handulsforholde<br />
i det forlobne Aar, i det jeg först skal behandle de vigtigere Steder<br />
sajrskildte:<br />
Quebee.<br />
Den samlede oversöiske Seilskibsfart [>aa dette Sted med Udhavne androg<br />
i det forlobne Aar til:<br />
og viser saaledes en betydelig Tilbagegang, nemlig 128 Skibe, drregtige 124.775<br />
Tons, og er den mindste Tonnage af Seilskibe, der har besögt Stedet siden<br />
Aaret 1855.<br />
Den oversöiske Dampskibsfart, der dog i det store taget er af ringe eller<br />
ingen Betydning for dette Steds Export, androg i sidste Aar til:<br />
og viser saaledes en forholdsvis liden Afgang, men har dog i de sidste ti Aar<br />
mere end fordobiet sig og överskred for förste (rang i Aarraekken Seilskibstonnagen<br />
i Drsegtighed.<br />
Farten paa nedre S:t Lawrence og Gulfhavnene viser iaar nogen Tilbagegang<br />
efter at den i de senere Aar stadig er skreden fremad, og androg til i<br />
Den nedenfor opförte Tabel vil udvise Forholdet niellem de forenede<br />
Rigers samlede Skibsfart paa dette Sted i Modsstning til den samlede Tonnage<br />
af alle Ländes Skibe udklarerede herfra med Trselast, og udviser en Procentforögelse<br />
af 13.3 %:
300<br />
Dampskibenes Concurranee i Plankeexporten herfra aftog noget under<br />
aflöbne Sseson, idet den nemlig androg til:<br />
hvorimod den, s<strong>om</strong> nedenfor naerniere vil blive paavist, fremdeles tiltog fra<br />
Montreal. Det gjaelder overhovedet <strong>om</strong> denne Concurranee, at den endnu<br />
kuns er til de ledende Havne i Storbritannien, s<strong>om</strong> Liverpool, Glasgow og London,<br />
og med de regulsere Limers Dampskibe. Foruden oveustaaende exporteredes<br />
Uesuden for förste Gäng herfra i nogen Udstraekning noget Tömmer og<br />
Stav i Dampskibe, nemlig c:a 2,400 Loads Tömmer og c:a 60 Mille Stav,<br />
samt mindre Kvantiteter Lsengde-, Sleepers- og Askeplanker.<br />
Exporten af Traelast fra Quebee androg for afvigte Sseson sammenlignet<br />
med foregaaende fire Aar s<strong>om</strong> fölger:<br />
Tömmer:<br />
Flanker:<br />
Tilbagegangen i Tömmerexporten falder paa de ledende Artikler Pine og<br />
Kg tilsammen med c:a 5,700,000 Cfd og i Plankeexporten <strong>om</strong>trent udelukkende<br />
paa Furuplanker, der aftog med c:a 21,500 S:t Ptbg Std.<br />
Den overvintrende Beholdning andrages til 244,813 Loads Tömmer og<br />
23,423 S:t Ptbg Std Planker mod for foregaaende Aar 268,765 Loads Tömmer<br />
og 45,779 Std Planker, og er saaledes betydelig mindre, isaer hvad Planker<br />
angaar, end i dette Aar, men vil dog ndentvivl med den Kvantitet Planker,<br />
der kan ventes fra Sagbrugene ved Ottawa og andre Floder og det fra i fjor<br />
ved Flodbredderne overvintrende Tömmer, blive tilstraekkelig for en almindelig<br />
Vaarflaades Behov.
301<br />
De gjaeldende Indkjöbspriser paa Stedets Stapelartikler vare under Ssesonen<br />
i Modsactning til foregaaende Aar:<br />
og viser saaledes hvad Tömmer angaar at liave holdt sig i samme eller ubetydelig<br />
höiere Pris, medetis deDne hvad Slav angaar er gaaet betydeligt ned.<br />
Flanker og i srer Michigan Planker gik betydeligt op i Vicrdi.<br />
Montreal:<br />
Nedenstaaende Opgaver, hentede fra forskjellige Handelarapporter, vil give<br />
en Oversigt över dette Steds Handel og Skibsfart under forlöbne Ssesnn i Sammenligning<br />
med foregaaende Aar:<br />
og viser saaledes en noget aftagen Exportvserdi. nemlig Doll. 130.000, og Importvserdi<br />
af Doll. 1,350,000, samt en Tilbagegang i Tonnage af Doll. 15.00f><br />
Tons.<br />
Nedenstaaende Tabel vil vise Stedets Kxport af Kornvarer under Sresonen<br />
sammenlignet roed foregaaende Aar:<br />
hvoraf fremgaar en Tilbagegang af e:a 2 Millioner Bushels, hvilket udelukkende<br />
faldt paa Exporten af Mais. Denne Exportgren er nu svundet ind til lidt<br />
över en Trediedel af hvad den androg til i Aaret 1880, da den belöb sig til
302<br />
20,419,885 Bushels, og hvori er at söge Aarsagen ti] Dampskibenes saa stasrkt<br />
til tagne Concurrence i Trselastfarten fra dette Sted.<br />
Blandt andre af Stedets Exportartikler kan nsevnes:<br />
hvilke Artikler saaledes viser Fremgang og s<strong>om</strong> hovedsagelig falder paa Hvedemel,<br />
samt paa Traelast till La Platafloden, hvilken sidstnaevnte viser en foröget<br />
Export under Saesonen af henimod 50 %, og s<strong>om</strong> for en ei uvsesentlig Del<br />
er k<strong>om</strong>met de forenede Bigers Skibe tilgode. Den ovenfor naevnte Export af<br />
Trselast til Storbritanien var med c:a 86 X i Dampskibenes Hsender mod<br />
75 % i det foregaaende Aar.<br />
Exporten af Hornkvaeg androg under Sfesonen til 56,643 Stykker mod<br />
50,345 Stk. i 1883 og 28,491 i 1882, samt af Faar till henholdsvis 63.143,<br />
102,347 og 64,590 Stk., og viser saaledes hvad Hornkvseg angaar en fortsat<br />
foröget Export.<br />
Besöget af svenske Skibe til Stedet tiltog noget og benyttede hovedsagelig<br />
i Transporten af Sukker, hvilken Importgren tiltog betydelig under aflobno<br />
Sseson.<br />
Miramichi.<br />
Paa samme Tid, s<strong>om</strong> de norske Skibes Besög til dette Sted viser en betydelig<br />
TilbagegaDg, er det glasdelig at kunne berette, at de svenske Skibes<br />
Besög er tiltaget betydeligt, neinlig med 9 Skibe, drtegtige 5,404 Tons, eller<br />
över 100 % mere end i foregaaende Aar, og dette desuagtet de daarlige Conjunkturer<br />
paa Trselastmarkedet og dermed forbundne lave Fragter, samt de flere<br />
uheldige Lastnings- og andre Forholde, der gjaelde paa dette Sted, og hvor<strong>om</strong><br />
gjevnlig höres lydelige Klager.<br />
Nedenstaaende Tabel över Stedets Export af Flanker, Skibsfart samt de<br />
forenede Bigers Deltagelse i denne vil vsere af nogen Interesse:<br />
Exporten var fordelt över de forskjelligo Markeder s<strong>om</strong> fölger: Storbritanien<br />
med era 44 ,%, Irland c:a 29 %, Frankrig c:a 18 %, Spanien 4 %<br />
og förresten til Italien, Gibraltar, Africa og Australien, og bestaar <strong>om</strong>trent udelukkende<br />
af »Spruee».
303<br />
Besöget af Dampskibe var ikke saa talrigt s<strong>om</strong> i det foregaaende Aar og<br />
androg til 11 Skibe, drasgtige 12,539 Tons, mod i 1883 17 Skibe og 21.430<br />
Tons.<br />
S:t John N.B.<br />
De svenske Skibes Besög til dette Sted viser ogsaa nogen Fremgang, og<br />
vil nedenstaaende Tabel give en Oversigt af Spruce, Planker etc, den deri anvendte<br />
Tonnage og Dampskibenes Coneurrence i denne Fart i de seneste Aar:<br />
Exporten fra dette Sted afgik <strong>om</strong>trent udelukkende til Storbritanien og<br />
Irland, og androg den overvintrende Beholdning <strong>om</strong>trent til 25,000 Fod.<br />
Hele Provindsen New Brunswicks Export af skaaren Last, Skibsfart samt<br />
de forenede Rigers Coneurrence i denne stillede sig s<strong>om</strong> fölger i de seneste Aar:<br />
304<br />
Fragtmarkedet aabnede sig ved Skibsfartens Begyndelse og holdt sig under<br />
hele Saasonen paa et tidligere ukjendt lavt Ståndpunkt, s<strong>om</strong> 18 til 20 og 22 sh.<br />
pr Load for Tömmer og 47 sh. 6 d. til 55 sh. pr S:t P.-Std. for Planker,<br />
alt efter Lastens Beskaffenhed, Stedernes Beliggenhed m. m. Efter aflagt<br />
Vaarreise kunde en större Del af de Skibe, der benyttedes i denne Fart, ei<br />
«ngang opnaa Anbud for sin paataenkte Höstreise, saaledes at flere af disse<br />
bleve oplagte og andre dels antog Pragter, s<strong>om</strong> viatnok ei have kunnet vaere<br />
Jönnende, og dels ank<strong>om</strong> hertil fragtsögende, <strong>om</strong> end med kuns lidet bedre Resultat,<br />
saa dog uden derved at lide noget Tab. En Undtagelse fra den almin-<br />
-delige Flauhed har vaerefc tilstede i Farten paa de ved La Platafloden beliggende<br />
Steder, hvortil et forholdsvis stort Antal Skibe bleve anbragte under<br />
Sassonen. dog ogsaa her til kuns lave Fragter.<br />
I Arbeidsforholdene inden Distriktet er saavidt bekjendt ingen Förändring<br />
indtraadt under Ssesonen, hvilket ogsaa gjaelder de for de forskjellige Steder<br />
gjaeldende ordinsere Skibsafgifter.<br />
Hvad angaar de Omstsendigheder hvorunder Farten forresten er foregaaet.<br />
henvises til nedenstaaende Tabeller över Reisevarighed til og fra forskjellige af<br />
Distriktets Havne, Expeditiowsliastiglied og Lastindtagende:
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfavt.<br />
21<br />
S<strong>om</strong> et Hovedindtryk deraf fremgaar, at disse OmsUendigheder heltere liave<br />
vseret fördelaktige. Navnlig gjœlde dette for Quebecs vedk<strong>om</strong>niende, hvor Tid<br />
er indvundet i Modsaetning til tidligere Aar saavel i Reisevarighed s<strong>om</strong> i Opliold<br />
i Havn under Lastning.<br />
Intet Förlis af svensk Skib fandt sted ved Distriktets Kyster, saavidt<br />
vides, hvorimod der indtraf enkelte större Havarier i denne Fart.<br />
Reisevarighed fra Europa til nedennœvnte Steder.<br />
Reisevarighed fra Quebec til Europa.<br />
305
306<br />
Tur- og Returreiser.<br />
Lastindtagende og Expeditionshastighed.
307<br />
Nedenstaaende Tabel over Confederationens (exclusiv British Columbia)<br />
Export og Import i Calenderaaret 1884, sammenlignet med foregaaende Aar.<br />
vil give en nærmere Oversigt över Handelsforholdene i dette Aar:<br />
Export.<br />
Import.<br />
hvoraf fremgaar, at Confederationens Handelsonissetning i Vaerdi var c:a 10<br />
Millioner Dollars mindre end i foregaaende Aar. idet Exporten aftog med e:u<br />
3 Millioner Dollars og Importen med c:a 13 Millioner. Bjergvajrksdriften viser<br />
en fortsatt Fremgang, nemlig med c:a l'/a Million Dollars i sidste Aar og<br />
tiltog Faedriften med c:a 2'/s Millioner, hvorimod Fiskeriprodukterne aftog i<br />
Vjerdi med c:a Dollars 400,000, Skovbrug med c:a 3 s /i0 Millioner Dollars og<br />
Agerbrug med c:a 5 7 /,0 Millioner.<br />
Nedenfor anförte Tabel vil give en Oversigt över Actiemarkedets Stilling<br />
i Aarets Löb, samt höieste og laveste Kurs i dette og foregaaende Aar for<br />
nedennasvnte vigtigere Vaerdipapirer:<br />
Angaaende Udsigteme for indeva-rende Åars Skibsfart, saa tör man ei mvre<br />
nogen sangvinsk Forhaabning <strong>om</strong> Forholdenes snare Forbedring. hvis intet<br />
uforudseet indtraeffer. Saaltenge s<strong>om</strong> de trykkede Forholde i Trielastforretningerne<br />
og i andre Foretagender i England vedvarer, saalcenge vil ogsaa Traälastexporten<br />
fra dette Distrikt lide, og da de ovenintrende Kvantiteter cre bttydeligt<br />
under de almindelige og Produktionen i Skovdistrikterne, efter de der<strong>om</strong><br />
foreliggende Beretninger, indskrsetiket adskilligt under det sasdvanlige. er det at
308<br />
forvente, at Kravet paa Skibsrum ogsaa vil blive indskraenket og Fragtmarkedet<br />
selvfölgelig stille sig derefter.<br />
Jeg skal herefter gaa över til att <strong>om</strong>tale de vigtigere Foranstaltninger, der<br />
under afvigte Aar ere tagne til Skibsfartens Betryggelse, samt andre Bestenimelser,<br />
s<strong>om</strong> kunne vaere af Interesse for denne speeielt.<br />
Telegraphnettet ved Nordkysten af S:t Lavrencefloden og Gulfen blev under<br />
afvigte Saeson udvidet fra Pentecost River c:a 13VS engelske Mil fra<br />
Point des Monts i en Straekning henimod Belle Isle-Strsedet, og blev en Cabellinie<br />
nedlagt fra Nova Scotias Kyst til Cape Sable Island, saa at denne for<br />
Skibsfarten saa farlige O nu er i C<strong>om</strong>naunication med Fastlandet.<br />
Fyre, Sömcerker og Taagesignaler etc. Under HeDvisniDg til de regelmaessigt<br />
oversendte Bekjendtgjörelser fra det canadiske Marinedepartement, skal<br />
jeg her kuns naevne de for den oversöiske Skibsfart vigtigere Forandringer og<br />
Tillseg.<br />
Horton Bluff Fyr ved Mundingen af Avon River, N.S., igjen sat igång,<br />
fast hvid Fyr, 100 Fod över Höivandsmserke og synlig 15 Mile.<br />
Fast hvid Fyr paa Battery Point ved Indseilingen til Lunenburg, N.S., forandret<br />
til fast röd Fyr.<br />
Ny röd Fyr oprettet paa Cape Egmont, 72 Fod över Höivandsmaarke,<br />
Synsvidde 10 Mile sövaerts mellem C<strong>om</strong>passtrogerne fra Syd til N.V.<br />
Paa Grund af Reparation af Fyrtaarnet paa West Poiut, vil der istedetfor<br />
den röde Blinkfyr under den förste Del af Ssesonen blive anvendt en<br />
fast hvid Fyr.<br />
En aut<strong>om</strong>atisk Signal-Böie med en 10 Töms Pibe blev etableret i 23<br />
Favne Vand S.S.V. i en Sömils Distance fra Point Lepreau Fyrtaarn ved Fundy-<br />
Bugten.<br />
Den grönne Böie, s<strong>om</strong> för maerkede et gammelt Vrag paa Madame Island<br />
Banke i S:t Lawrencefloden, vil blive ophaevet, samt vil to Gas- og Klokke-<br />
Böier maerke, den ene Pilgrims-Banken og den anden Traverse-Banken i S:t<br />
Lawrencefloden fra Vaaren af.<br />
Fra Vaaren af vil der foruden ved Point Gallantry Fyrtaarn, S:t Pierre<br />
Miquelon, ogsaa vaere Anledning til i Maanederne April og Mai, frit, at indhente<br />
ved Signalisering Underretning <strong>om</strong> Is-, Vind-, Temperatur- og Veirforholde<br />
paa andre Steder i S:t Lawrencegulfen ved Signalstationerne Cape Roy,<br />
N.Fld, Meat Cove, C.B., Bird Rock, Grosse Isle, Btang du Nord og Aroherst<br />
Island, Magdalen Islands samt ved Heath Point, South Point, South<br />
West Point og West Point paa Anticosti.<br />
Fölgende Steder ere indgaaede under Harbour Masters Aet: Little Brås<br />
d Or og Ship Harbour, N.S., samt enkelte mindre Steder.<br />
Sölods, Halifax, N.S., mellem l:ste November og 31:ste Marts.<br />
över 600 Tons 60 Doll. pr 100 Tons for Indgaaende og 30 Doll. pr 100<br />
Tons for Udgaaende.
309<br />
Tonnageafgiften af 10 Doll. pr Ton, der i flere Aar har vasret bestemt for<br />
Stederue Richibucto, Amherst, House Harbour, Cape Chatte og Southern Bay<br />
Ingonish for forskjellige Havnearbeider, er nu ophsevet.<br />
Havne- og Udmudringsarbeide etc. Arbeidet paa Udmudringen af Skibslöbet<br />
i S:t Lawrencefloden mellem Quebec og Montreal blev fortsat hele Saesonen<br />
igjennem for at naa en universel Dybde af 27'/, Pod ved Lavvande. Et<br />
Dampskib afgik under Saesonen saaledes fra Montreal med et dybgaaende af<br />
26 Fod.<br />
Havnearbeiderne i Quebee fortsattes ogsaa under Saesonen, men gaar sagte<br />
afhaanden. Endel Udmudring blev foretaget samt paabegyndtes Tvaermuren for<br />
det indre Basin. Arbeidet paa den nye Tördok fortsattes ogsaa smaat, idet det<br />
flere Grange blev forhindret ved Lsekage, saaledes at man nu har niaattet bestemme<br />
sig til for at faa fast Grundvold at afkorte Dokken med 55 Fod i<br />
Laengden, saaledes at den nu kuns bliver 494 Fod läng, istedetfor s<strong>om</strong> fra<br />
först af bestemt 549 Fod.<br />
Udmudringsarbeider foretoges ogsaa paa flere andre Steder, hvoriblandt<br />
kan nsevnes Three Rivers, Chieoutimi, Miramichi, Little Glace Bay og andre<br />
mindre Steder. Havnedsemningerne ved S:t John, N.B., og Cow Bay, C.B., ere<br />
under Opbygning igjen, samt aabnedes i Höst en ny större Tördok i S:t John"s,<br />
N.Fld., for almindelig Afbenyttelse.<br />
Confederationens Handelsrörelse i Finantsaaret 1883—1884 sammenlignet<br />
med Aaret 1882—1883 stillede sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
Export.<br />
Import.<br />
Konsumtion.<br />
hvoraf vil sees, at Confederationens Export af egne Produkter i dette Aar led<br />
en Tilbagegang af c:a 7 Millioner Dollars og Importen med c:a 1.6 Millioner.<br />
Bjergvaerksprodukter samt Fiskeri og Skovbrug holdt sig nogenlunde s<strong>om</strong> foregaaende<br />
Aar, hvorimod Foedriftsprodukter viser en foröget Exportva;rdi af e:a
310<br />
2 7/10 Millioner Dollars. Exporten af Agerbrugsprodukter viser deriniod en betydelig<br />
Tilbagegang, nemlig med en Vserdi af c:a 10/10 Millioner Dollars.<br />
Bjergvierksdrift. Vedlagte Tabel över Export af denne Bedrifts Produkter<br />
vil vise en fortsat betydeligere Produktion af Phosphat, Kul og nogle mindre<br />
betydelige Gjenstande.<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Bjergværksdrift.
311<br />
Værdi af Export af Produkter af Bjergværksdrift til de forskjellige<br />
Markeder.
312<br />
Fiskeri. Idet jeg benviser til vedlagte Tabeller över Exporten af denne<br />
Bedrifts Produkter, skal jeg her kuns give en kortfattet Resume over samme.<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Fiskeri.
313<br />
Værdi af Export af Produkter af Fiskeri til de forskjellige Markeder.
314<br />
Exporten aftog i det Hele kuns med et Par hundrede tusind Dollars. De<br />
forskjellige vigtigere Artiklar, hvori der viser sig en Forögelse, er Torsk med<br />
c:a Doll. 70,000, Makrel c:a Doll. 350.000 samt i fersk Fisk c:a Doll. 100,000,<br />
medens der i Artiklerne nedlagt Hummer og Lax viser sig en ganske betydelig<br />
Tilbagegang af e:a Doll. 300,000 paa hver.<br />
Exporten aftog til Storbritannien med c:a Doll. 700,000, til Britisk Guiana<br />
med c:a Doll. 110,000, samt til enkelte andre Steder af mindre Betydeuhed<br />
og tiltog til de forenede Stater med c:a Doll. 400,000, Spansk Vestindien<br />
med e:a Doll. 120,000, Portugal med c:a Doll. 60,000 og Spanien med c:a<br />
Doll. 47,000.<br />
Skovbrug. Exporten af denne Bedrifts Produkter tiltog ifölge vedlagte<br />
Tabel (sid. 315) i Vserdi med e:a Doll. 600,000 og bestod fornemmelig i:<br />
og fremviser i detheletaget ingen betydelig Tilbagegang eller Forögelse i de<br />
forskjellige Produkter.<br />
Til Europa afgik:<br />
hvoraf til Storbritannien Doll. 14,882,074 eller en Forögelse af c:a Doll.<br />
900,000 mere end foregaaende Aar. Exporten til den Argentinske Republik<br />
samt til Australien viser ogsaa nogen Forögelse, medens den var i nogen Tilbagegang<br />
til Frankrig.<br />
Fædrift. Under Hcnvisning til vedlagte Tabeller (sid. 317 o. 318), der vil<br />
give en Oversigt över Exporten, fremgaar det, at denne tiltog med c:a 3 Millioner<br />
Dollars, hvori dog er indbefattet Forögelsen i Export af fremmede Produkter e.a<br />
Doll. 300,000. De vassentligere Gjenstande vare Hornkvseg til en Vserdi af henimod<br />
6 Millioner Dollars, og s<strong>om</strong> ogssa viser en foröget Exportvaerdi af c:a 2<br />
Millioner Dollars, samt Ost med en Exportvaerdi af c:a 7 S /10 Millioner Dollars<br />
og tiltaget med c:a Dollars 800,000, samt Heste, Haar og Smör, Eg, Peltsvserk<br />
og Flesk. Exporten afgik hovedsagelig til Storbritannien, de forenede<br />
Stater og New Fonndland, til först nsevnte Land med en Forögelse i Vserdi<br />
af c:a 3 Millioner Dollars.<br />
Importen androg til Dollars 8,601,414 mod i foregaaende Aar Dollars<br />
10,466,878 og bestod fornemmelig af Uld, Kjöd og Flesk, Heste og Kvaeg<br />
til Raceforbedring samt Huder, Horn og Peltse.
315<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Skovbrug.
316<br />
Værdi af Export af Produkter af Skovbrug til de forskjellige Markeder.
317<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Fædrift.
318<br />
Væerdi af Export af Produkter af Fædrift til de forskjellige Markeder.
319<br />
Agerbnig. Exporten af denne Bedrifts Produkter viser ifölge vedlagte Tabeller<br />
en enorm Tilbagegang, der for hele Exporten, idet fremmede Produkter<br />
er indbefattet i Tabellerne, androg til llVio Millioner eller 39 % ; og faldt<br />
denne Tilbagegang fornemmelig paa Artiklerne Hvede, der aftog med c:a 8/10<br />
Millioner Dollars eller 72 %, Hvedemeel med c:a 1/10 Millioner, Malt med<br />
e:a 1 Million, Potetes med c:a Doll. 800,000, Byg med c:a I 1 /,, Million, af<br />
Frugter med c:a Doll. 300,000, hvorimod Exporten af Mais tiltog med c:a<br />
1 9 /10 Millioner Dollars. Exporten afgik fornemmelig til Storbritannien, de ibrenede<br />
Stater og New Foundland.<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Agerbrug.
320<br />
Værdi af Export af Produkter af Agerbrug til de forskjellige Markeder.<br />
Importen androg til Doll. 13,406,712 mod i foregaaende Aar Dollars<br />
13,630,31:8 og bestod fornemmelig af Hvede, Mais samt Hvede- og andet Meel<br />
og Frugter.<br />
Paa Importlisterne staar Sverige og Norge anfört med 15,042 Cwt Jernog<br />
Staalstaenger, vaerdsat til Doli. 35,643.<br />
Confederationens Handelsrörelse og Omssetning <strong>om</strong>fatter desuden alle Slags<br />
Kunst-, Manufaktur- og Kolonialvarer, Maskiner og andet Jern- og Staalarbeide,<br />
Kul, Salt, Vine etc. etc.<br />
Af de for Finantsaaret 1884 nu foreliggende officielle Opgaver, og hvoroni<br />
sserskildt Beretning vil blive afgivet, viser det sig, at der endnu saalangtfra<br />
er indtraadt nogen Fortraengen af Seilskibstonnagen, at denne endog var i<br />
Fremgang, <strong>om</strong> end ikke i samme Forhold s<strong>om</strong> Dampskibstonnagen.<br />
Ank<strong>om</strong>ster.<br />
Afseilinger.
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
22<br />
Confederationen Canadas Skibsfart. Ank<strong>om</strong>ster.<br />
Afseilinger.
322<br />
hvorimod dog maa bemaerkes, at paa samme Tid, at den (Seilskibstonnagen)<br />
har holdt sig paa <strong>om</strong>trent samme Ståndpunkt i de seneste otte Aar, saa har<br />
Dampskibstonnagea tiltaget med det dobbelte Kvantum, eller, medena i Aaret<br />
1876 Seilskibstonnagen i den oversöiske Part androg til 61 % og Dampskibstonnagen<br />
til 39 % af den samlede Tonnage, den i sidste Aar androg til 45 %<br />
inedens Dampskibstonnagen var steget til 55 %. Porresten hen vises til vedlagte<br />
Tabeller (sid. 321), der foruden den oversöiske Fart ogsaa angiver Forholdene<br />
i Kystfart og Indenrigsk Fart.<br />
En Expedition af Interesse blev under Aarets sidste Halvdel paa Regjeringens<br />
Foranstaltning foretaget ved et dertil fragtet Bampskib til Hudsonsbugten<br />
til Anlaeg af forskjellige Stationer, navnlig ved Kysterne af Straedet af<br />
samme Navn og til Observation af Is-, Ström-, Vind- og Veirforholde. Denne<br />
Expeditions Öiemed er at söge tilveiebragt Forvisning <strong>om</strong> Tidsudstraekningen<br />
for Straädets Farbarhed. Forelöbige Beretninger ville imödesees i Löbet af<br />
indevaerende Aar.<br />
Antallet af Emigranter ank<strong>om</strong>ne til Canada androg i afvigte Aar, ifölge<br />
officielle Opgaver, til 166,596 Individer mod 206,898 i foregaaende Aar. Af<br />
disse ank<strong>om</strong> henholdsvis 31,529 og 45,966 Individer över S:t Lawrence-Ruten<br />
og vare henholdsvis 3,451 og 4,763 Skandinaver. Af ovenstaaendc angav<br />
henholdsvis 103,824 og 133,624 Individer sig s<strong>om</strong> bestemte til at nedsaette<br />
sig i Canada, og angives disses medhavende Eiendele, Contanter etc. at andrage<br />
til Doll. 4,874,872 i afvigte Aar mod Doll. 2,784,887 i Aaret 1883. De<br />
övrige antages at have vaeret Gjennemreisende til de forenede Stater.<br />
Indvandreres Optagen af Land i Provindsen Manitoba og Nordvest-Territoriet<br />
angives i foreliggende Departements Beretninger til 1,110,512 Acres mod<br />
i Aaret 1883 1,832,982 Acres og i 1882 til 2,699,145 Acres, og viser saaledes<br />
en betydelig Tilbagegang, antagelig dog kuns bevirket ved forbigaaende<br />
Omstsendigheder. Der var ved Udgangen af sidste Aar i alt udlagt över<br />
420,000 »H<strong>om</strong>estead Farms» å 160 Acres hver. I den vestlige Del af N.V.<br />
Territoriet og ved Klippebjergenes östlige Fod har der i flere Aar vseret bortleiet<br />
Grsesgange for Opavling af Heste, Hornkvaeg og Paar — en Industri,<br />
s<strong>om</strong> efterhaanden har antaget betydeligt Omfång. 41 C<strong>om</strong>panier og Individer<br />
angives engagerede og holde under Leie et Areal paa 2,782,690 Acres. Emigrationen<br />
til Manitoba og N.V. Territoriet faldt i afvigte Aar betydeligt af og<br />
angives til c:a 30,000 Individer mod c:a 43,000 i foregaaende Aar.<br />
Arbeidet paa den canadiske Pacific-Bane, s<strong>om</strong> straekker sig fra Montreal<br />
til Port Moody paa Stillehavskysten, er skredet hurtigt fremad og ventes Banen<br />
fuldfbrt ved Slutningen af indevaerende Aar eller tidligt i Aaret 1886. Af<br />
de Dele af Arbeidet, s<strong>om</strong> under Contrakten skulde bygges af Regjeringen, nemlig<br />
428 Mile fra Port Arthur til Red River og 213 Mile fra Savona Ferry til<br />
Port Moody, er förstnjevnte Sträckning fuldfört og overleveret til C<strong>om</strong>paniet og<br />
sidstnaevnte paa det naermeste faerdig. Den Del af Banen, s<strong>om</strong> straekker sig<br />
fra Callander i Ontario til Port Arthur, 657 Mile nordenfor Superior-Söen,<br />
skrider hurtigt fremad, og var der ved Udgangen af Aaret 403 Mile af Banelegemet<br />
lagt og Linien videre i en Laengde af 193 Mile faerdig for Nedloegmng<br />
af Skinnerne, medens Arbeidet med Stationer og andre Bygninger var skredet<br />
godt fremad. Paa Sträckningen fra Red River til Savona Ferry i Britisk<br />
Columbien 1,252 Mile var ialt 1,029 Mile anlagte, og hvoraf 966 Mile vare<br />
fnldendte og i fuld Virks<strong>om</strong>hed. Af hele Sträckningen fra Callander, hvorfra<br />
C<strong>om</strong>paniet övertog Bygningen af denne Bane, til Port Moody, ialt en Laengde<br />
af 2,550 Mile, var ved Udgangen af Aaret en Distance af 2,070 Mile faerdig<br />
anlagt, hvorefter der gjenstod at anlaegge en Straekning af 480 Mile, hvoraf
323<br />
dog 224 Mile vare saavidt fremskredne, at Jernbanelegemet kan nedlasgges ved<br />
Sneens Bortgång. C<strong>om</strong>paniets rullende Stok bestod af 245 Loc<strong>om</strong>otiver, 194<br />
Passager- og 6,253 Fragtvogne, Sneplouge ete. ete.<br />
Foruden ved Subsidier at understötte Anlaegget af endel mindre locale<br />
Linier blev ogsaa under aflöbne Sseson tilstaaet et Subsidium paa Doll. 960,000<br />
for Anlaeg af en Jernbanelinie fra den canadiske Pacific-Banes Endepunkt i<br />
Montreal til Quebec; for Bygningen af den korteste og mest praktiske Linie<br />
fra Montreal til Halifax eller S:t John, for at saette Pacific-Banen i förbindelse<br />
med en canadisk Vinterhavn, et Subsidium af Doll. 170,000 pr Annum i 15<br />
Aar; for Bygningen af en Jernbane fra Oxford Station paa Intercolonial-Banen<br />
til Havnene Sydney eller Louisbourg paa Cape Breton Island Doll. 30,000 pr<br />
Annum i 15 Aar.<br />
Confederationens Gjald androg til ved Udgangen af Finantsaaret i Statsobligationer,<br />
Bonds etc.<br />
betalbar i London til<br />
og i Canada i d:o, Pengesedler, Posthus og andre Spare-<br />
Doll. 153,157,095.87<br />
banker, forskjellige Indianer og Skole-Fonds, Provincielle<br />
Contoer ete - » 89,325,320.34<br />
Tilsammen Doll. 242,482,416.21<br />
hvorimod havdes i Synkende Fonds, Obligationer for forskjellige<br />
Laan og Bankcontoer Dol). 60,762,481.93<br />
I offentlige Arbeider, Canaler, Jernbaner etc<br />
samt forskjellige löbende Contoer.<br />
Confederationens Indtasgter androg i Finantsaaret til:<br />
» 144,472,763.66<br />
I Toldskat s> 20,023,890.14<br />
Akcise - » 5,459,309.05<br />
Posthusindtaegter - » 1,755,674.49<br />
Ved offentlige Arbeider » 3,055,792.09<br />
samt ved Renter og andre Midler B 1,567,295.96<br />
Tilsammen Doll. 31,861,961.73<br />
I Laan, ved udstedte Obligationer, Sparebankscontoer, etc. Doll. 51,474,095.95<br />
I löbende Contoer etc » 12,562,533.74<br />
Tilsammen Doll. 95,898,591.42<br />
Udgifterne bestod fornemmelig i Renter af den<br />
offentlige Gjseld, Sinking Funds og C<strong>om</strong>missioner, Vsexeltab<br />
etc. ved samme og androg til Doll. 9,333,949.46<br />
Subsidier til Provindserne<br />
Almindelige Udgifter s<strong>om</strong> Civil-Regjering, Retspleie, Lov-<br />
» 3.603,714.38<br />
givende Forsamling, Vedligeholdelse af offentlige<br />
Arbeider, Fyr- og Kystbetjening, Fiskerier, Understöttelse<br />
til Indianere, N.V.-Territoriets Politi, samt<br />
Militia-Dept. etc. etc. tilsammen » 11,294,314.63<br />
Udgifter ved Indkassation af Skatter ved Told, Akcise<br />
og Post-Dept. ete » 6,875,727.78<br />
Afbetalning paa Gjseld<br />
videre Jernbane-Subsidier, Offentlige Arbeider, Understöttelse<br />
til Havnec<strong>om</strong>missioner, löbende Contoer,<br />
s 14,168,522.48<br />
deriblandt et större Laan til Pacific-Banen etc. ... » 42,072,774.00<br />
Tilsammen Doll. 87,349,002.73
324<br />
Den gjennenisnitlige Rente, s<strong>om</strong> betaltes af Grjselden betalbar i London,<br />
var i forrige Aar 4.22 %, hvortil den siden 1867, da den androg til 5.55 %,<br />
var blevet redueeret; og for Qjaelden betalbar i Canada 4.0 6 ,%', reduceret fra<br />
5.41 °/i i Aaret 1867. Det nye 3'/2 % Laan, s<strong>om</strong> udstedtes under S<strong>om</strong>merens<br />
Löb i London til et Belöb af 5 Millioner Pund Sterling, opnaaede en<br />
Gjennemsnitspris af 91.08 26 pr Cent.<br />
New Foundland og Labrador.<br />
Vedlagte Tabeller (sid. 325—328) vil give en Oversigt över Colouien New<br />
Foundlands Import, samt dennes og Labradors Export i Aarene 1883 og 1882<br />
og hvortil henvises, idet jeg kuns skal <strong>om</strong>tale de vigtigere Omstasudigheder,<br />
s<strong>om</strong> disse udvise.<br />
Importen til New Foundland androg til Doll. 9,131,464 mod Doll. 8,350,222<br />
i Aaret 1882 og viser saaledes en foröget Import af c:a Doll. 800,000.<br />
Exporten androg til Doll. 7,058,738 mod i Aaret 1882 Doll. 7,001,222,<br />
hvoraf henholdsvis Doll. 6,499,111 og Doll. 6,430,865 vare Produkter af<br />
Fiskerierne. Den vigtigste Exportartikkel var Torsk, törsaltet, hvoraf der<br />
exporteredes Kvantiteter til en Yaerdi af Doll. 4,725,960 og s<strong>om</strong> viser en<br />
Tilbagegang af c:a Doll. 250,000, uagtet Kvantiteten var c:a 150,000 Qnt.<br />
mere end i Aaret 1882. Sselfangsten synes i dette Aar (1883) at vsere lykkeds<br />
bedre end i Aaret 1882, da Exporten baade af Saeltran og Skind tiltog<br />
betydeligt i Vserdi. Til europaeiske Markeder afgik for Doll. 4,219,206 mod<br />
i Aaret 1882 Doll. 3,899,532, og er den forögede Exportvwrdi til disse Markeder<br />
udelukkende at tilskrive den tiltagne Export af Produkter af Saelfangsten.<br />
Fra Labrador exporteredes Produkter af Fiskerierne til en Vserdi af Doll.<br />
1,675,078 mod i Aaret 1882 Doll. 1,183,705 og bestod <strong>om</strong>trent udelukkende<br />
af Torsk, törsaltet, hvorpaa ogsaa den forögede Export nsesten udelukkende<br />
falder.<br />
Handelskammeret i S:t Johns anslaar New Foundlands samlede Produkter<br />
i Aaret 1883 og exporteret i dette Aar og den förste Halvdel af Aaret<br />
1884 til Doll. 9,061,186, hvoraf Doll. 8,784,082 vare Produkter af Fiskerierne,<br />
ifölge vedlagte Tabel (sid. 328), og indberetter Vice Consulen, at <strong>om</strong><br />
end Fiskeriet i 1883 vistnok var det störste, der tiogensinde er indtruffet, var<br />
Forretningen kuns lidet tilfredsstillende og hellere förbundet med Tab end Fordel,<br />
foranlediget ved betydeligt Prisfald paa Consumptionsmarkederne.<br />
Om Fångsten i Aaret 1884 foreligger endnu ikke fuldstasndige Opgaver,<br />
men den antages imidlertid kuns at have vseret middelmaadig.<br />
I Förbindelse med de ved min serbödige Skrivelse af 26:de Februar sistl.*<br />
oversendte Tabeller över Confederationen Canadas Export i Aarene 1874 til<br />
1883 af Produkter af Skovbrug, Agerbrug, Fsedrift og Fiskeri, tillader jeg<br />
mig samtidig herved at oversende lignende Tabeller** for samme Aarrsekke for<br />
Bjergvaerksdrift, til hvilken er föiet til samlet Oversigt en Reeapitulationstabel<br />
(Forts. sid. 329)<br />
* Se sid. 119.<br />
** Till följd af bristande utrymme hafva dessa tabeller icke knnaat här intagas.
325<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Fiskeri.
326<br />
Kvantitet og Værdi af Export af Produkter af Fiskeri til europæiske<br />
Markeder.
327<br />
Værdi af Export af Produkter af Fiskeri til de forskjellige Markeder.<br />
Export fra Labrador.
328<br />
Export fra Newfoundland for Aaret der ender den 31 July 1884, efter Opgave<br />
fra Handelskammeret i S:t Johns, og s<strong>om</strong> angiver Udbyttet af Produktionen<br />
under Kalenderaaret 1883.<br />
Fiskeriprodukter.
329<br />
(Forts, från sid. 324.)<br />
över Vaerdi af Export af disse Canadas vigtigste Naeringveie, og skal herved<br />
nedenfor tillade mig at ledsage den samtidig fölgende Tabel med fölgende<br />
kortfattede Oversigt og Bemaerkninger:<br />
Bjergværksdrift.<br />
Denne Bedrift afgav ved Periodens Begyndelse en Exportvaerdi af henved<br />
Doll. 4 Millioner, hvoraf Doll. 1,351,145 fra Britisk Columbia, aftog gjennem<br />
dens förste Halvdel til c:a Doll. 3.7 Mill. i Aaret 1877, og faldt videre af i<br />
det naestfölgende Aar til blöt henved Doll. 2.9 Mill., siden hvilket Aar den<br />
ätter overhovedet har tiltaget i Vaerdi, og afgav i Periodens Slutningsaar era<br />
Doll. 3.1 Mill., hvilken Forögelse skyldes en siden Aaret 1878 opstaaet Export<br />
af Fosfat, hvilket Produkt i Aaret 1883 afgav en Exportvaerdi af henved Doll.<br />
300,000. — Det vrcsentligste Consumptionsmarked er de forenede Stater, der,<br />
alene med Undtagelse af i Aaret 1877, da en betydelig Export af raffineret<br />
Mineralolie fandt Sted til Storbritanien, men s<strong>om</strong> senere er bortfaldt, har optaget<br />
80 til 90 % af den hele Exportvaerdi. — De vaesentligste Produkter<br />
ere Kul, Guldholdig Kvarts, Stöv og Nuggets, Gibs i naturlig Tilstand, Jern-,<br />
Kobber- og Sölverts, og i Periodens sidste Halvdel Fosfat.<br />
1. Kul.<br />
Perioden aabnedes med en Export af 418,357 Tons til Vajrdi Doll.<br />
1,343,739, hvoraf 366,786 Tons og Doll. 1,065,526 var Export fra Atlanterhavsprovindserne<br />
og 51.571 Tons og Doll. 278,213 fra Britisk Columbia, fra<br />
hvilken Provinds Exporten gjennem Perioden var i Fremgang indtil Aaret 1881,<br />
da den afgav 214,253 Tons, men har senere faldt endeel af igjen og var i<br />
Periodens Slutningsaar 193,485 Tons, til Vserdi Doll. 674,208. Det <strong>om</strong>vendte<br />
Forhold iagttages hvad angaaer Atlanterhavsprovindserne, hvor Export var i<br />
Tilbagegang indtil Aaret 1879, da den kuns aDdrog 147,140 Tons, men hvorfra<br />
den senere igjen har vädret i Fremgang, og androg i Aaret 1883 til 275,005<br />
Tons til Vaerdie Doll. 521,199, dog kuns blöt tilnsermelsesvis halv Van-di mod<br />
ved Periodens Begyndelse. — Det aldeles overveiende Consumptionsmarked,<br />
saavel for Atlanterhavsprovindsernes s<strong>om</strong> for Britisk Columbias Produktion, er<br />
de forenede Stater, der gjennem Aarrookken har optaget fra 60 til 80 % eller<br />
med et Ojennemsnitstal e:a 75 % af den hele Export. Derefter k<strong>om</strong>mer for<br />
Atlanterhavsprovindsernes vedk<strong>om</strong>mende New Foundland og S:t Pierre Miquelon<br />
og de vestindiske Oer, og for Britisk Columbia Steder paa den mexikanske<br />
Stillehavskyst, Sandwicks-Oerne og Kina. Til forskjellige europaeiske Markeder<br />
er videre opfört en Export af denne Artikel fra Atlanterhavsprovindserne,<br />
hovedsagelig til Storbritannien, men s<strong>om</strong> vistnok ganske udelukkende bestaaer ;<br />
Forsyning til Brug for anlöbende Dampskibe, hjemmehörende i de respective Lande,<br />
2. Guldholdig Kvarts, Stöv og Nuggets.<br />
Denne Artikel afgav i Periodens Begyndelscsaar en Exportvaerdi af Doll.<br />
1,073,922, og i det naestfölgende Aar Doll. 1,605,790, men s<strong>om</strong> senere overhovedet<br />
har vaeret i Aftagende, og androg i Periodens Slutningsaar til Doll.<br />
911,383. Indtil Aaret 1879 var Exporten udelukkende Produkt af Britisk<br />
Columbia, men senere er ogsaa Export af denne Artikel opstaaet fra Atlanterhavsprovindserne,<br />
dog af mindre Vaerdi. Den var i Periodens Slutningsaar<br />
fordeelt saaledes: Doll. 631,648 Vaerdi af Export fra Britisk Columbia og<br />
Doll. 289,735 fra de östlige Provindser. Alene med Undtagelse af nogle smaa<br />
Partier, der har vaeret exporterede til Storbritanien, har den hele Produktion<br />
vaeret afsat i de forenede Stater.
330<br />
3. Gibs i naturlig Tilstand.<br />
Export af denne Artikel, der udelukkende foregaaer fra de östlige Provindser,<br />
har gjennem Aarraekken andraget fra 92,385 Tons i Aaret 1875 —<br />
hvorefter den har vaeret i temmelig jevnt StigeDde — til 154,809 Tons til<br />
Vaerdi Doll. 151,844 i Periodens Slutningsaar; alt udelukkende til de forenede<br />
Stater.<br />
4. Jerneris.<br />
Dette Produkt afgav i Periodens Begyndelsesaar en Export af 44,278 Tons,<br />
men s<strong>om</strong> senere og indtil Aaret 1879, da der kuns blev afsat 3,652 Tona,<br />
var i Aftagende. Allerede det fölgende Aar tiltog deDne imidlertid betydelig<br />
i Omfång og androg 50,524 Tons, og rar i Periodens Slutningsaar 44,944<br />
Tons til Vaerdi Doll. 138,775, alt med kuns smaa Undtagelser fra de östlige<br />
Provindser og til de forenede Stater.<br />
5. Kobbereris.<br />
Perioden aabnedcs med en Export af 3,148 Tons til Vserdi Doll. 135,077,<br />
men s<strong>om</strong> senere var i Aftagende til Aaret 1879, da der kuns blev udfört 98<br />
Tons til Vserdi Doll. 19,762, tiltog igjen til Aaret 1882, da der exporteredes<br />
44,785 Tons til Vserdi Doll. 139,270, men faldt af igjen i Periodens Slutningsaar<br />
til blöt 4,402 Tons, hvilket dog har vaeret et långt mere vserdifuldt<br />
Produkt, og androg Doll. 150,479, altsaa mere end den över tidobbelte Kvantitet<br />
s<strong>om</strong> blev exporteret det foregaaende Aar. Hele Produktionen indgaaer<br />
under de östlige Provindser, og Afsaetningen i overveiende Grad til de forenede<br />
Stater. I Aarene 1874, 1875 og 1880 er dog ei nbetydelige Kvantiteter,<br />
henholdsvis 2,961, 2,181 og 5,622 Tons, afsatte paa det storbritanniske Marked.<br />
6. Sölverts.<br />
Dette Produkt har i Aarene 1874, 1875, 1876 og 1879 afgivet Exportvaerdier<br />
af henholdsvis Doll. 407,835, Doll. 443,443, Doll. 584,378 og Doll.<br />
637,000, men forresten knns mindre Vaerdier, og i Periodens Slutningsaar blöt<br />
Doll. 14,200, alt fra de östlige Provindser og til de forenede Stater.<br />
7. Fosfat.<br />
Af dette Produkt opstod en Export i Aaret 1878, der dog kuns androg<br />
til 3,701 Tons, en Virks<strong>om</strong>hed der senere har vaeret under jevnt Tiltagende<br />
og afgav i Aaret 1882 en Export af 17,181 Tons til Vaerdi Doll. 327,667,<br />
faldt imidlertid i Periodens Slutningsaar igjen til 14,478 Tons, vaerdsat til<br />
Doll. 302,716, alt fra de östlige Provindser. Det hovedsageligste Consumptionsmarked<br />
er Storbritannien, der har gjennem Aarraekken optaget fra 77 til 85<br />
eller med et Gjennemsnitstal c:a 81 % af den hele Export. Derefter k<strong>om</strong>mer<br />
de forenede Stater, der i et enkelt Aar har optaget et Parti af c:a 2,400 Tons,<br />
og endelig er nogle mindre Partier afsat til Tydskland, Danmark, Frankrig og<br />
New Foundland.<br />
Af andre Artikler kan nævnes:<br />
Mineralolie, dels i naturlig og dels i raffinerat Tilsiand, og s<strong>om</strong> i Periodens<br />
förste Aar afgav en Export af 1,276,641 Gallons i naturlig Tilstand vaerdsat<br />
til Doll. 298,417, og hvoraf c:a /., blev afsat til Storbritannien, i Aaret 1877<br />
3,929,219 Gallons i raffineret Tilstand, og hvoraf c:a /,„ til Storbritannien,<br />
og i Aaret 1879 798,703 Gallons ligesaa, i raffineret Tilstand, og hvoraf c:a<br />
V,0 til samme Marked. Det resterende i alle Tilfaelde naesten udelukkende til<br />
de forenede Stater. I Periodens övrige Aar har dette Produkt kuns afgivet
331<br />
Exportvserdier af ganske liden Betydning. Dette Produkt henhörer nsesten<br />
udelukkende under Atlanterhavsprovindserne.<br />
Salt, hvoraf i Aaret 1876 opstod en Export af betydeligere Omfång og<br />
androg til 990,534 Bushels til Vaerdi Doll. 121,471, og s<strong>om</strong> under den senere<br />
Aarraekke indtil 1881 har holdt sig <strong>om</strong>kring 7-, 8- og 900,000 Bushels, men<br />
faldt af i Aaret 1882 til 538,302 og i Periodens Slutningsaar til 331,180<br />
Bushels, alt med kuns ubetydelige Undtagelser Produkt af de östlige Provindser,<br />
hovedsagelig til de forenede Stater og derefter til New Foundland.<br />
Pig- og Affaldsjern, hvoraf i Periodens 2 förste Aar er exporteret henholdsvis<br />
81,991 og 13,913 Tons, alt fra de östlige Provindser og med kuns<br />
en forsvindene Undtagelse til de forenede Stater.<br />
S<strong>om</strong> et samlet Kesultat fremgaaer at Afkastningen af denne Bedrift,<br />
trods den i de senere Aar tilk<strong>om</strong>ne Export af Fosfat, har vseret i Tilbagegang,<br />
og s<strong>om</strong> med nsesten sit hele Belöb, c:a Doll. 870,000 eller c:a 27 % af Exportvaerdien<br />
i Periodens förste Aar, falder paa Atlanterhavsprovindserne og paa<br />
Artiklerne Kul, Guldholdig Kvarts etc., Mineralolie, Sölverts og Steen og<br />
Marmor uforarbeidet. Fremmede Produkter indgaar kuns med mindre Belöb i<br />
denne Export, hovedsagelig Kul og Salt.<br />
Hvad angaar de forskjellige Provindsers Deltagelse i denne Bedrift gjaelder,<br />
at Britisk Columbia i overveiende Grad, eller med c:a 42 %, indtager<br />
förste Pläds, hvorefter k<strong>om</strong>mer Nova Scotia, Quebee og Ontario.<br />
Alger den 4 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
W. A. Schwartz.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 76 <strong>om</strong> 34,510<br />
tons, deraf 20 svenska <strong>om</strong> 9,559 <strong>och</strong> 56 norska <strong>om</strong> 24,951 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 35 <strong>om</strong> 15,718 tons, deraf 4<br />
svenska <strong>om</strong> 2,544 <strong>och</strong> 31 norska <strong>om</strong> 13,174 tons.<br />
J. A. Nordström.
332<br />
Adelaide (södra Australien) den 6 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet inhemtas af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 18 <strong>om</strong> 11,037<br />
tons, deraf 12 svenska <strong>om</strong> 7,244 <strong>och</strong> 6 norska <strong>om</strong> 3,793 tons; antalet med<br />
last afgångna fartyg utgjorde 13 <strong>om</strong> 6,574 tons, deraf 9 svenska <strong>om</strong> 4,448<br />
<strong>och</strong> 4 norska <strong>om</strong> 2,126 tons.<br />
För Södra Australien var året 1884 ett svårt år, <strong>och</strong> man måste hålla<br />
våra köpmän räkning att de kunde afvärja en mera allvarlig kris. Den goda<br />
skörden skulle under vanliga är liafva ingifvit förhoppningar, men det saknades<br />
spekulation <strong>och</strong> företagsamhet. Man visste att många befraktningar s<strong>om</strong> afslutats<br />
i mycket god tid skulle medföra betydande förluster för spanuiålshandlandena,<br />
så vida ej den engelska hvetemarknaden förbättrades, men denna försämrades<br />
i stället än ytterligare. Affärerna ledo äfven deraf att bankerna under<br />
någon tid vägrade köpa hvetevexlar på de vanliga vilkoren.<br />
Arets utförsel af hvete uppgick till 222,598 tons <strong>om</strong> 20 cwt, deraf<br />
198,896 cwt till Europa, <strong>och</strong> 78,196 tons <strong>om</strong> 2,000 lbs hvetemjöl, deraf<br />
3,387 tons till Europa. Man räknar på att utförseln år 1885 skall blifva<br />
än större; nu gällande pris är likväl lägre än det var i början af år 1884.<br />
Oaktadt nu gällande låga pris på hvete <strong>och</strong> det jemfdrelsevis ringa utbytet pr<br />
acre i vårt torra klimat, hoppas våra jordbrukare likväl kunna fortsätta hveteodlingen,<br />
tack vare det allmänna användandet af arbetssparande maskiner.<br />
Det nuvarande deficit i statsfinanserna hoppas regeringen kunna blifva af<br />
med in<strong>om</strong> några få år med tillhjelp af de nyligen pålagda skatterna.<br />
Prisen för svenska <strong>och</strong> norska trävaror förblefvo låga under hela året.<br />
Åtskilliga af trähandlandena gjorde stora förluster. Följden deraf var att träimportörerna<br />
under större delen af året hade svårt att sälja sina laster på tillfredsställande<br />
vilkor, <strong>och</strong> den enda liflighet s<strong>om</strong> förspordes i marknaden k<strong>om</strong><br />
af utskeppning till Melbourne utaf härvarande lager. För 9X3" röda plankor<br />
betaltes 4'/8 d. ä 4'/2 d. pr fot, för d:o hvita 3'/, d. å 3% d.; för l'/8"<br />
röda golfbräder betaltes 8 sh. 6 d. å 10 sh. pr 100 fot, för 1" d:o 8 sh. a<br />
9 sh. 3 d., för '/," d:o 7 sh. å 7 sh. 6 d., for '/," d:o 6 sh. 3 d. <strong>och</strong> för<br />
V/' d:o 5 sh. a 5 sh. 6 d.<br />
Från svenska fartyg rymde 11 man <strong>och</strong> från norska 1, hvarjenite från<br />
svenska fartyg afmönstrade 12 <strong>och</strong> från norska 3; påmönstrade blefvo 14 pä<br />
svenska, 10 på norska.
Rio de Janeiro den 30 april 1885.<br />
333<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
De Förenade rikenas skeppsfart under år 1884 utgjordes sålunda af 305<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg <strong>om</strong> 108,077 tons mot 214 <strong>om</strong> 71,227 tons 1883.<br />
fördt med under år 1883 förtjenta frakt af £ 170,816 visar en ökning af<br />
£ 33,291.<br />
Fraktmarknadens i Rio de Janeiro vexlingar under år 1884 ses af följande<br />
tabell.
334
335<br />
Till jemförelse bifogar jag här en öfversigt öfver skeppsfarten på Rio de<br />
Janeiro i allmänhet under år 1884.<br />
Skeppsfarten på Rio de Janeiro under år 1884:<br />
Lästafgifterna vid hufvudstationen hafva år 1884 uppgått till £ 223. 13. 2<br />
<strong>och</strong> hälften af de vid Vicekonsulsstationerna influtne lästafgifter till £ 81. 11. 6 1 /,<br />
eller summa £ 305. 4. 8 1/2.<br />
Af de Förenade rikenas fartygsbesättningar hafva under år 1884 här<br />
aflidit 3, efterlemnats sjuke 21 <strong>och</strong> rymt 49.<br />
Inga förändringar hafva förek<strong>om</strong>mit i gällande dock- <strong>och</strong> fyrafgifter.<br />
Införseln till Rio de Janeiro i sin helhet år 1884 var ungefär af samma<br />
storlek s<strong>om</strong> år 1883, men var betydligt mindre i slutet än i början af året.<br />
Denna minskning tillskrifves här till stor del de sanitära åtgärder, s<strong>om</strong> då<br />
blefvo vidtagna med anledning af koleran i Europa, men förnämsta orsaken<br />
torde dock vara att söka i den betydliga utförseln, vida öfverstigande införseln,<br />
s<strong>om</strong> senaste år egt rum.<br />
Införseln har nemligen under år<br />
under det utförseln varit under år:<br />
Hvad införseln från de Förenade rikena särskildt beträffar hafva derifrån<br />
år 1884 införts 7,991 dussin plankor, hvaraf från Sverige 6,433 mot 10,674<br />
år 1883, hvilket torde bero på förutgående års öfverdrifna införsel. Prisernf<br />
hafva dock varit fastare <strong>och</strong> i allmänhet ungefär desamme s<strong>om</strong> år 1883. Aa<br />
svenskt jern har sås<strong>om</strong> vanligt den största införseln egt rum öfver England
336<br />
<strong>och</strong> Hamburg, <strong>och</strong> har det ej varit möjligt att deröfver inhemta några tillförlitliga<br />
uppgifter. Direkt från Sverige ank<strong>om</strong>mo år 1884 1,674.06 eentner.<br />
Af Jönköpings sukerhetständstickor infördes nästlidne år 5,100 kistor <strong>och</strong><br />
vexlade prisen mellan Reis 94,500 <strong>och</strong> 104,000 pr kista. Införseln af klippfisk<br />
från Norge nästlidne år utgjordes af 8,940 kistor <strong>och</strong> vexlade priset mellan<br />
Reis 22,000 <strong>och</strong> 30,000 pr Brasil-Pund (= 58.76 Kilogr.)<br />
Äfven något öl infördes <strong>och</strong> betingade samma pris s<strong>om</strong> nästlidne år eller<br />
Reis 7,250 pr dussin flaskor.<br />
Utförseln var år 1884 något större än 1883, hvilket helt <strong>och</strong> hållet berodde<br />
på den större mängd kaffe, s<strong>om</strong> detta är utfördes, <strong>och</strong> på dess något<br />
högre pris. År 1884 utfördes härifrån 3,897,113 säckar kaffe till ett värde<br />
af Milreis 80,181,845 hvaraf till Amerikas Förenta stater 2,401,105 säckar<br />
Vexelkursens vexlingar under år 1884 ses af följande tabell:<br />
Förhållandena vid inloppet till Rio Grande do Sul hafva ej väsendtligen<br />
förändrats, så att fartyg afsedda att löpa in der fortfarande ej böra gå djupare<br />
än 13'/, ä 14 palmas.<br />
Helsotillståndet härstädes under år 1884 har i allmänhet varit godt <strong>och</strong><br />
blott enstaka fall af gula febern hafva förek<strong>om</strong>mit.<br />
E. Cederstråhle.<br />
Innehåll: Adelaide (sid. 332), Akyab (sid. 278), Alger (sid. 331), Hamburg (sid. 225),<br />
Leith (sid. 279), Lissabon (sid. 274), Marseille (sid. 263), Quebec (sid. 298), Rio de Janeiro<br />
(sid. 333).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 6.<br />
London den 15 Maj 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Härmed får jag äran afgifva den i § 32 af gällande konsulsstadga föreskrifna<br />
berättelse rörande de Förenade rikenas <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> på distriktet<br />
under förlidet år.<br />
A. Följande siffror utvisa <strong>om</strong>fattningen af Sveriges skeppsfart på<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland under nästl. år i förh. till år 1883.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
23
338<br />
B. Motsvarande uppgifter för Norge hafva följande utseende.
339<br />
Anm. Rubriken »ank<strong>om</strong>na fartyg» inbegriper endast verkligen ank<strong>om</strong>na, således icke<br />
öfverliggande från 1883 eller nnder årets lopp inköpta, liks<strong>om</strong> »afgångna fartyg» icke innefattar<br />
öfverliggande till innevarande år eller sålda.<br />
Dessa siffror utvisa att sammanlagda drägtigheten af Sveriges skeppsfart<br />
på Storbritannien <strong>och</strong> Irland tilltagit år 1884 i jemförelse med det nästföregående<br />
året med 20,407 tons eller något öfver 1 %, hvaremot fartygens antal<br />
förminskats med 207 st. eller 4 1 /., % Hvad särskildt de lastade fartygen<br />
beträffar, visar det sig att deras sammanlagda drägtighet tilltagit med 9,123<br />
tons eller / % samt att fartygens antal förminskats med 181 st. eller 5'/4 %<br />
På sjelfva distriktet visar sig en tillökning i drägtigheten af Sveriges skeppsfart<br />
af 11,660 tons eller 3 /t % vid sidan af ett aftagande i fartygens antal<br />
af 206 st. eller 5 %, men i så väl drägtigheten s<strong>om</strong> antalet af de lastade<br />
fartygen ett aftagande — i drägtigheten af 3,9-0 tons eller '/s % <strong>och</strong> i<br />
fartygens antal af 180 st. eller 6 %, <strong>och</strong> detta oaktadt att så väl på distriktet<br />
s<strong>om</strong> på hela landet en icke obetydlig tillökning egt rum i sammanlagda<br />
drägtigheten af de afgångna lastade fartygen. Sammanlagda drägtigheten af
340<br />
Norges skeppsfart på Storbritannien <strong>och</strong> Irland visar ett aftagande år 1884<br />
i jemförelse med det nästföregående året af 160,542 tons eller 3'/ % samt<br />
de norska fartygens antal ett aftagande af 987 st. eller 7/4 %• Häraf falla<br />
93,023 tons — ett aftagande af S 1 /i % — samt 599 fartyg — ett aftagande<br />
af 6 1 /, % — P a den lastade skeppsfarten. Hvad särskildt distriktet<br />
angår, visar sig ett aftagande i Norges skeppsfart i det hela taget af 103,446<br />
tons eller 2'/t % samt af 551 fartyg eller 5 s /4 % , <strong>och</strong> i den lastade skeppsfarten<br />
ett aftagande af 63,900 tons eller 2'/, % samt af 376 fartyg eller<br />
5/t ?£ — fallande detta aftagande i den lastade skeppsfarten, så väl för distriktet<br />
s<strong>om</strong> för hela landet, nästan uteslutande på de ank<strong>om</strong>na fartygen. Båda<br />
ländernas sammanlagda skeppsfart visar ett aftagande i drägtighet af nära 2'/t<br />
% på hela landet <strong>och</strong> af l s /4 % på distriktet, samt i fartygens antal af<br />
respektive 6'/, % <strong>och</strong> 5 1 /, %, under det den lastade skeppsfarten visar ett<br />
aftagande i drägtighet af 2 % så väl på hela landet s<strong>om</strong> på sjelfva distriktet,<br />
samt i fartygens antal af respektive 6 l /4 % <strong>och</strong> 5/, %<br />
De af svenska fartyg under år 1884 förtjenta bruttofrakter visa i jemförelse<br />
med år 1883 ett aftagande hvad angår de ank<strong>om</strong>na fartygen af £<br />
88,525 eller 16/« % på hela Storbritannien <strong>och</strong> Irland <strong>och</strong> af £ 68,921<br />
eller 14'/3 % på sjelfva distriktet; hvaremot bruttofrakterna af de afgångna<br />
fartygen visa en tillökning af £ 49,475 eller 17 % på hela landet <strong>och</strong> af<br />
£ 53,434 eller 21 % på distriktet — i det hela en förminskning af £ 39,050<br />
eller 4/4 % på Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt af £ 15,487 eller 2 % på<br />
distriktet. För de direkte till Sverige afgångna svenska fartygen utgör samman<br />
af bruttofrakterna £ 211,122 emot £ 149,478 år 1883 — en tillökning af<br />
öfver 41 % — under det de motsvarande siffrorna för sjelfva distriktet visa<br />
sig vara £ 189,811 <strong>och</strong> £ 131,368, en tillökning af 44V, %. De af norska<br />
fartyg förtjenta bruttofrakter visa ett aftagande hvad de ank<strong>om</strong>na fartygen<br />
angår af £ 290,356 eller 14 8 /4 % på Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt af £<br />
216,594 eller 13 % på distriktet, men en tillökning för de afgångna fartygen<br />
af £ 3,690 eller l /% % på hela landet <strong>och</strong> af £ 7,167 eller 1 % på distriktet<br />
— i det hela en förminskning af £ 286,666 eller 10 1 /, % pä Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland samt af £ 209,427 eller 9'/4 % på distriktet.<br />
Trafiken med lastade fartyg fördelar sig, enligt Board of Trades uppgifter,<br />
på olika trafikleder på sätt utvisas i tabellen sid. 370.<br />
Häraf inhemtas, att så väl aftagandet i drägtigheten af de till Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland ank<strong>om</strong>na s<strong>om</strong> tillökningen i drägtigheten af de från<br />
samma land afgångna lastade svenska fartygen är hufvudsakligen att tillskrifva<br />
i förra fallet minskad <strong>och</strong> i senare fallet ökad användning i varuförseln mellan<br />
Sverige <strong>och</strong> detta land. Hvad den lastade norska skeppsfarten beträffar, visar<br />
det sig, att aftagandet i drägtigheten af de ank<strong>om</strong>na fartygen beror på minskad<br />
användning i Storbritannien <strong>och</strong> Irlands import från Sverige, Britiska Nord-<br />
Amerika, Kyssland <strong>och</strong> Tyskland, samt att aftagandet i drägtigheten af de afgångna<br />
lastade fartygen är att tillskrifva en minskad användning i exporten<br />
härifrån till Mexiko, Central-Amerika <strong>och</strong> Vestindien, Förenta Staterna, Sverige<br />
<strong>och</strong> andra länder, s<strong>om</strong> icke fullt godtgöres af en ökad användning på hemlandet,<br />
Brasilien <strong>och</strong> Italien.<br />
Board of Trade angifver följande tal <strong>om</strong> ångbåtstrafiken, dervid, på sätt<br />
förut nämnts, endast lastade fartyg, men icke kustfararc äro beräknade:
Svenska ångfartyg:<br />
Norska äng fartyg:<br />
341<br />
Skeppsfarten på London stälde sig sålunda (barlastade fartyg oberäknade):<br />
Svenska fartyg:<br />
Norska fartyg:<br />
Af de 70 hamnar i distriktet, hvarest konsulstjenstemän äro anstälde, besöktes<br />
59 af svenska <strong>och</strong> 68 af norska, men Aldeburgh <strong>och</strong> North Shields icke<br />
af någondera nationens fartyg. De fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mo till Scilly lossade<br />
eller lastade icke derstädes <strong>och</strong> erlade till följd deraf icke konsulatsafgifter.<br />
Angående skeppsfarten på de hamnar in<strong>om</strong> distriktet, hvarest konsulstjenstemän<br />
icke äro anstälde, hänvisas till tabellen sid. 376.<br />
In<strong>om</strong> distriktet hafva inköpts för svensk räkning:<br />
<strong>och</strong> för norsk räkning:<br />
Ibland de för norsk räkning inköpta fartyg finnas upptagna 3 ångfartyg<br />
med en sammanlagd drägtighet af 2,372 tons till ett värde af £ 41,515, eller<br />
£ 17. 10 per ton. Medelpriset af de för svensk räkning inköpta segelfartyg<br />
visar sig hafva varit £ 1. 16. 5. per ton <strong>och</strong> af de för norsk räkning inköpta<br />
£ 3. 5. 5.
342<br />
De utaf svenska <strong>och</strong> norska fartyg in<strong>om</strong> distriktet erlagda konsulsafgifter<br />
uppgå till:<br />
utvisande således ett aftagande år 1884 i jemförelse med det nästföregående<br />
året af £ 109. 17. 5 eller cirka 1 3/4 %.<br />
De in<strong>om</strong> hela Storbritannien <strong>och</strong> Irland influtna konsulatsafgifter under<br />
år 1884 uppgingo till:<br />
visande ett aftagande af £ 153. 17. 3. eller något öfver 2 %.<br />
Fraktmarknaden. Den misströstan, s<strong>om</strong> de fleste i rederiverksamhet intresserade<br />
förrättningsmän vid 1884 års ingång närde med hänsyn till den närmaste<br />
framtiden, synes, enligt de nu vid årets slut föreliggande resultaten,<br />
hafva varit väl grundad. Huru medelmåttiga <strong>och</strong> i många fall under medelmåttan<br />
fraktkonjunkturerna än voro under årets första del, har dock skeppsfarten<br />
i de flesta fall, måhända med undantag af den mest brådskande tiden<br />
under s<strong>om</strong>marsäsongen, då hvarje slags export föregår i den största skala, allt
343<br />
efter årstidens framskridande antagit en mer <strong>och</strong> mer trög karakter <strong>och</strong> gifvit<br />
ett allt ringare utbyte. Man torde till <strong>och</strong> med hafva svårt att finna äfven<br />
rent tillfälliga förhöjningar i frakterna på någon af de stora routerna, ehuru<br />
i sammanhang härmed dock torde kunna anföras, att frakterna för jernångare<br />
med kornlast från Förenta Staterna under årets senare hälft stego från ett<br />
minimum af 2 sh. 9 d. å 3 sh. till 5 sh. a 5 sh. 6 d., <strong>och</strong> synes den mening<br />
vara rådande, att denna stigning äfven under någon tid torde k<strong>om</strong>ma att hålla<br />
sig, då nemligen skeppslägenheter för denna fart fortfarande röna efterfrågan.<br />
Engagerandet af privata ångfartyg gen<strong>om</strong> några af de europeiska makterna<br />
för transport af trupper <strong>och</strong> krigsmateriel har, på grund af de få tillfällen<br />
då detta egt rum, ej kunnat utöfva något inflytande på fraktmarknaden,<br />
då likväl under största delen af året ett så betydande antal fartyg hafva varit<br />
upplagda <strong>och</strong> utan användning. En ytterligare <strong>om</strong>ständighet, s<strong>om</strong> isynnerhet<br />
haft menligt inflytande på ångbåtsflottans verksamhet samt ej oväsentligt bidragit<br />
atf än vidare förminska fraktvinsten, har varit de under årets lopp i<br />
så godt s<strong>om</strong> alla Medelhafshamnar samt i några transatlantiska länder, sås<strong>om</strong><br />
Brasilien <strong>och</strong> flera Syd-Amerikas republiker, gällande karantänsbestämmelserna<br />
till förebyggande af kolerans utbredande, <strong>och</strong> har denna <strong>om</strong>ständighet förorsakat<br />
så mycket större förlust, s<strong>om</strong> den i många tillfällen varit <strong>om</strong>öjlig att på förhand<br />
förutse. Den väsentligaste orsaken till detta för rederierna så förlustbringande<br />
sakernas tillstånd torde dock kunna sökas i en oproportionerligt stor<br />
tillökning i tonnagen. Mången lärer visserligen äfven tillskrifva den ovanliga<br />
stagnationen i verlds<strong>handel</strong>n en medverkande grund till skeppsfartsförhållandena,<br />
men då det är en känd sak att varuförseln <strong>och</strong> det dertill erfordrade skeppsrummet<br />
alltjemt hafva ganska betydligt tilltagit, ligger dét antagandet nära till<br />
hands, att fraktmarknaden ej skulle k<strong>om</strong>mit till en så abnormt låg ståndpunkt,<br />
<strong>om</strong> skeppsbyggeriet hållits in<strong>om</strong> någorlunda rimliga gränser. Allmänt synes<br />
man nu också vara ense <strong>om</strong> att någon tids inskränkning i skeppsbyggeriet<br />
in<strong>om</strong> kort skulle leda till en förbättring, <strong>och</strong> kan man för närvarande, åtminstone<br />
hvad England beträffar, iakttaga en betydlig förminskning i byggandet<br />
af nya ångfartyg utöfver hvad s<strong>om</strong> erfordras för upprätthållandet af de reguliera<br />
liniernas flotta, ehuru visserligen enstaka rederier på grund af den stora<br />
prisbilligheten fortfara att låta bygga fartyg, i afvaktan på en snar förhöjning<br />
i frakterna. Hvad segelfartygen särskildt beträffar, lärer byggandet af jern<strong>och</strong><br />
till en del äfven af stålfartyg, bestämda till fart å mera aflägsna farvatten,<br />
på senare tid hafva ej obetydligt tilltagit, <strong>och</strong> synas dessa fartyg, s<strong>om</strong> i regeln<br />
erhålla rätt antagliga frakter från Europa, ganska ofta hafva, trots de städse<br />
sjunkande konjunkturerna i fraktmarknaden från kolonierna, lemnat en rätt<br />
beaktansvärd förtjenst. Bland förslag i riktning att åstadk<strong>om</strong>ma en förbättring<br />
i skeppsfartsförhållandena torde måhända böra bemärkas ett af flera af<br />
Englands förnämsta ångfartygsrederier gjordt försök att bringa till stånd en<br />
förening med hufvudsyfte att dess medlemmar skulle förpligta sig till att låta<br />
en del af den af dem disponerade tonnagen under en viss tid ligga utan sysselsättning,<br />
mot bek<strong>om</strong>mande af en fastsatt ersättning per ton af det sålunda<br />
upplagda skeppsrummet, hvarvid penningarne skulle åstadk<strong>om</strong>mas gen<strong>om</strong> tillskott<br />
af medlemmarne, hvilka skulle hafva att dela <strong>om</strong>kostnaderna pro rata<br />
parte. Detta förslag fann emellertid, sås<strong>om</strong> rätt naturligt är då frågan gälde<br />
så många personliga intressen, icke tillräcklig anslutning.<br />
De svenska <strong>och</strong> norska fartygens deltagande i fraktfarten år 1884 antages<br />
hafva försiggått i oförminskad grad både hvad segel- <strong>och</strong> ångfartygen<br />
beträffar. Den enda förändring s<strong>om</strong> i sagda hänseende kan hafva egt rum, är<br />
att ett mindre antal segelfartyg blifvit använda i traden på Östersjön, Hvita
344<br />
hafvet, britiska Nord-Amerika <strong>och</strong> de Förenta Staternas trälast-exporterande<br />
hamnar, i det många af detta slags fartyg pä grund af de städse sjunkande<br />
frakterna föredrogo att tidigt segla hem samt lägga upp <strong>och</strong> sålunda gjorde<br />
en resa mindre än sedvanligt. I det hela taget halva de af våra ännu talrika<br />
seglande träfartyg, s<strong>om</strong> icke innehafva l:sta klass, befunnit sig i den mest<br />
ogynsamma ställning, i det nemligen på de flesta farvatten i allmänhet förek<strong>om</strong>mit<br />
sådant öfverflöd på skeppslägenheter, äfven <strong>om</strong>fattande l:sta klassens<br />
fartyg, att, naturligt nog, dessa sistnämnda, s<strong>om</strong> betingade en mindre assuranspremie,<br />
städse erhållit företräde, <strong>och</strong> torde exempel icke saknas att större<br />
fartyg af 2:dra klass för att erhålla frakt, varit nödsakade att betala befraktaren<br />
skilnaden mellan assuranspremien i ett 1 :sta <strong>och</strong> ett 2:dra klassens fartyg.<br />
De af våra segelfartyg — <strong>och</strong> dessa utgöra en stor procent — s<strong>om</strong> hafva<br />
varit sysselsatta i traden på Wilmington, Charleston <strong>och</strong> Savannah med transport<br />
af harts, terpentin <strong>och</strong> fosfat, torde antagligen hafva lemnat någorlunda<br />
tillfredsställande vinst, <strong>och</strong> detsamma gäller äfven <strong>om</strong> dem i farten på de Vestindiska<br />
öarna med kolonialartiklar, sås<strong>om</strong> socker <strong>och</strong> färgträ, samt på Mexikanska<br />
viken med mahogny <strong>och</strong> oljekakor, under det deremot b<strong>om</strong>ullstransportec<br />
sysselsatt ett jemförelsevis mindre antal segelfartyg än förr, <strong>och</strong> till<br />
frakter, hvilkas nettobehållning lärer hafva varit högst medelmåttig. De mindre<br />
segelfartyg, s<strong>om</strong> gå på Brasilien <strong>och</strong> de sydamerikanska republikerna, hafva<br />
antagligen lemnat ungefär samma vinst s<strong>om</strong> året förut, ehuruväl de utfrakter,<br />
s<strong>om</strong> detta slags fartyg erhålla, varit ringare. Då förvecklingarna i Peru <strong>och</strong><br />
Chile ännu icke äro fullständigt ordnade, har man förgäfves väntat på återupptagande<br />
af befraktningar med guano, <strong>och</strong> till följd deraf har ett oproportionerligt<br />
stort tontal uppsökt de hamnar, s<strong>om</strong> utföra salpeter, samt derigen<strong>om</strong><br />
derstädes nedtryckt frakterna. Hvetefrakterna från Förenta Staternas<br />
vestkust, isynnerhet de kaliforniska exporthamnarna, hafva varit ovanligt låga.<br />
Emellertid tyckes en förbättring på sista tiden hafva inträdt, <strong>och</strong> stora l:sta<br />
klassens fartyg med någorlunda goda utfrakter torde i denna fart kunna finna<br />
sysselsättning. På Japan <strong>och</strong> Kina hafva icke många svenska <strong>och</strong> norska<br />
fartyg varit befraktade, <strong>och</strong> de s<strong>om</strong> besökt australiska hamnar, i hopp <strong>om</strong> hemfrakter<br />
med ull <strong>och</strong> hvete, hafva endast undantagsvis varit gynnade, då nemligen<br />
ång- <strong>och</strong> jernsegelfartyg upptaga största delen af dessa frakter. De för<br />
någon tid sedan anstälda försöken att föra petroleum i ångfartyg hafva icke<br />
visat sig lönande <strong>och</strong> antagas ej k<strong>om</strong>ma att blifva utvidgade i någon betydligare<br />
grad, af skäl s<strong>om</strong> finnas anförda i en tidigare årsberättelse, nemligen<br />
dels varans eldfarliga beskaffenhet <strong>och</strong> dels den <strong>om</strong>ständigheten att så kort<br />
lastnings- <strong>och</strong> lossningstid ej lämpligen kan af befraktarne å certepartiet intagas,<br />
s<strong>om</strong> kan göra det möjligt för ångfartygen att åtaga sig transporten af denna<br />
artikel. En följd häraf är att ett stort antal segelfartyg fortfarande finna användning<br />
i denna fart. Å andra sidan ega de af våra fartyg, s<strong>om</strong> erhållit en<br />
antaglig utfrakt med trälast från hemländerna, naturligen derutinnan en väsentlig<br />
fördel, <strong>och</strong> de fartyg, s<strong>om</strong> kunna erhålla en sådan användning, torde<br />
löpa endast jemförelsevis ringa risk med hänsyn till hemfrakterna, dessa må<br />
nu erhållas antingen tillfälligtvis från någon austraulisk hamn, från Ostindien<br />
eller Java. Det enda ofvan ej <strong>om</strong>nämnda farvatten, hvarest de svenska <strong>och</strong><br />
norska segelfartygen i någon väsentlig mån deltaga i den allmänna fraktfarten,<br />
är, <strong>om</strong> man bortser från Medelhafvet, der ångfartygen numera hafva nästan<br />
uteslutande monopol på varuförseln, det s<strong>om</strong> berör de afrikanska exportplatserna.<br />
De derifrån erhållna frakterna hafva icke under den förflutna perioden<br />
undergått någon synnerlig förändring. Den svenska <strong>och</strong> norska ångbåtsflottan,<br />
s<strong>om</strong> under året starkt tillvuxit, har s<strong>om</strong> förr haft sitt hufvudsakligaste verk-
345<br />
samhetsfält i de europeiska farvattnen, med undantag af de ännu fä större<br />
fartyg s<strong>om</strong> dels hafva gått på Ostindien, dels äfven på Nord-Amerika. Medan<br />
fraktvinsten visserligen åtskilligt understigit det föregående årets, antages resultatet<br />
dock i det stora hela hafva varit någorlunda lönande, <strong>och</strong> den betydande<br />
del af våra ångfartyg, s<strong>om</strong> haft användande i bestämda upparbetade<br />
linier, uppgifves vara minst berörd af de rådande dåliga konjunkturerna. Sås<strong>om</strong><br />
en icke ringa fördel i konkurrensen med främmande länders fraktsökande<br />
ångfartyg torde kunna anföras den större ekon<strong>om</strong>i i alla detaljer, s<strong>om</strong> af bestyrelserna<br />
för våra ångare iakttages.<br />
Hvad beträffar utsigterna för fraktfarten under den närmaste framtiden,<br />
synes man allmänt antaga att den svåraste perioden nu är öfverstånden. Emellertid<br />
torde näppeligen de under början af 1885 noterade fraktsatser kunna<br />
anföras s<strong>om</strong> något stöd härför. Men med någorlunda säkerhet torde kunna<br />
antagas att en relativ inskränkning i byggandet af nya fartyg i förening med<br />
ett <strong>om</strong>slag i det under så lång tid rådande, ogynsamma tillståndet i verlds<strong>handel</strong>n<br />
in<strong>om</strong> en ej allt för aflägsen tidpunkt skall hafva en förbättring i fraktkonjunkturerna<br />
till följd.<br />
Till London.<br />
Trälast, pr standard.<br />
Östersjöfrakterna :<br />
Hvita hafs-frakterna.<br />
Trälast, pr standard.
346<br />
Hafre, pr ångfartyg.<br />
Frakter från Britiska Nord-Amerika.<br />
(Canada, New Brunswick, S:t Johns.)<br />
Trälast, pr standard.<br />
Pitchpine-frakterna.
347<br />
Mahogny- <strong>och</strong> Logwood-frakterna.<br />
Mahogny <strong>och</strong> Ceder.<br />
S:t Petersburg, Kronstadt <strong>och</strong> Riga.<br />
Trälast, pr standard.<br />
Kolfrakterna.<br />
Med afseende pä dessa hänvisas till tabellerna sid. 372—375.<br />
Kornfrakterna från Nord-Amerika.<br />
Hrete, pr qv.
348<br />
Hafrefraklerna från Riga <strong>och</strong> Kronstadt.<br />
Hafre, pr ångfartyg, pr qv.<br />
Hafrefraklerna från Sverige.<br />
Svartahafs-frakterna.<br />
Pr ångfartygt pr ton.<br />
Petroleumfrakterna.<br />
Pr segelfartyg.<br />
Harts- <strong>och</strong> terpentinfrakterna.<br />
B<strong>om</strong>ullsfrakterna.
349<br />
Vestindien.<br />
För socker, pr ton.<br />
Risfrakterna.<br />
Pr ton.<br />
Javafrakterna.<br />
Till förestående framställning af skeppsfartsförhållandena må tilläggas följande<br />
uppgifter:<br />
De för svenska fartyg erlagda föreskrifna afgifter till underhåll af svenska<br />
kyrkan i London utgjorde tillsammans:<br />
För norska fartyg inbetaltes vid generalkonsulatet frivilliga bidrag till<br />
norska sjömanskyrkan härstädes till sammanlagdt belopp af:
350<br />
De likaledes frivilliga bidragen till sjömanshospitalet i Greenwich utgjorde<br />
tillsammans:<br />
visande således ett fortsatt aftagande i bidragen till denna välgörenhetsinrättning.<br />
På hospitalet lärer under det förflutna året varit intagne 210 svenske<br />
<strong>och</strong> norske sjömän, <strong>och</strong> beräknas anstaltens utgifter i medeltal för hvarje patient<br />
under samma år till £ -i. 2. 7.<br />
Antalet skeppsbrutne <strong>och</strong> nödstälde, s<strong>om</strong> åtnjutit understöd från generalkonsulatet,<br />
utgjorde:<br />
För verkstälda på- <strong>och</strong> afmönstringar redogöres gen<strong>om</strong> följande tabell:<br />
1884.<br />
Antalet rymningar utgjorde år 1884:
351<br />
Under årets lopp herbergerades å Sailor's H<strong>om</strong>e:<br />
Sammanlagda beloppet af de vid generalkonsulatet <strong>och</strong> vicekonsnlaterna i<br />
Cardiff, Hull, Liverpool <strong>och</strong> Newcastle utfärdade sjömansinvisningar uppgår till:<br />
Rörande af generalkonsulatet efter mestadels i tjenst å britiska fartyg<br />
aflidne sjömän utbek<strong>om</strong>men <strong>och</strong> hemsänd qvarlåtenskap må följande uppgifter<br />
lemnas:<br />
Antalet skrifvelsor s<strong>om</strong> aflåtits från generalkonsulatet utgjorde:<br />
Antalet ingångna skrifvelser uppgår till :<br />
Följande antal mestadels till svenske <strong>och</strong> norske sjömän adresserade bref<br />
mottogos <strong>och</strong> <strong>om</strong>besörjdes af generalkonsulatet:<br />
Beträffande ställningen af svenska <strong>och</strong> norska statsobligationer på Londons<br />
börs under sistlidna år meddelas följande maximi- <strong>och</strong> minimi-prisnoteringar:<br />
Svenska statsobligationer:<br />
Norska statsobligationer.
352<br />
Dessa uppgifter utvisa, att så väl Sveriges s<strong>om</strong> Norges statsobligationer betingat<br />
på det hela taget högre priser på Londons marknad år 1884 än under<br />
det nästföregående året, <strong>och</strong> synas inga märkbara fluktuationer i deras värde<br />
hafva förek<strong>om</strong>mit. De fluktuationer s<strong>om</strong> noterats, äro hufVudsakligen beroende,<br />
s<strong>om</strong> redan i förra berättelsen <strong>om</strong>nämnts, på ränteterminernas större eller mindre<br />
aflägsenhet vid noteringstiden.<br />
Rörande varuförseln mellan Sverige samt Storbritannien <strong>och</strong> Irland föreligga<br />
följande uppgifter:<br />
Varor ut<strong>om</strong> guld <strong>och</strong> silfVer:<br />
Guld <strong>och</strong> silfVer:<br />
Motsvarande uppgifter för Norge, guld <strong>och</strong> silfver ej medräknade:<br />
Häraf inhemtas, att Sveriges <strong>om</strong>sättning på Storbritannien <strong>och</strong> Irland aftagit<br />
i värde år 1884 i jemförelse med det nästföregående året med £ 1,429,297<br />
— eller 12'/s % —, hvaraf £ 1,327,635, eller ett aftagande af 15 X, faller<br />
på importen från <strong>och</strong> £ 101,662, eller ett aftagande af 4 Xi P a exporten<br />
till Sverige, under det de till varuförseln använda fartygens sammanlagda drägtighet<br />
aftagit med 101,543 tons, eller 4V, %•<br />
Norges <strong>om</strong>sättning på Storbritannien <strong>och</strong> Irland visar, å andra sidan år<br />
1884 i jemförelse med det nästföregående året ett tilltagande i värde, uppgående<br />
detta i det hela till £ 107,504, eller 2 7, %, hvaraf £ 15,378, ett<br />
tilltagande af '/, %, faller på importen från <strong>och</strong> £ 92,126, ett tilltagande af<br />
6 /, % , på exporten till Norge. Sammanlagda drägtigheten af de till denna<br />
varuförsel använda fartygen visar ett tilltagande af 28,503 tons, eller nära<br />
2 %.<br />
I tabellen sid. 371 lemnas uppgift på det förhållande, hvari de särskilda<br />
nationernas fartyg deltagit i denna varuförsel.<br />
Trävaru<strong>handel</strong>n. Hela importen af trävaror till Storbritannien <strong>och</strong> Irland<br />
utgjorde:<br />
Sågadt virke (plankor, battens m. m.):
353<br />
Hugget virke (bjelkar, timmer m. m.):<br />
Stäfver:<br />
Af ofvanstående uppgifter framgår, att införseln af trävaror under år<br />
1884 varit 464,502 loads eller cirka 7 % mindre än nästföregående årets,<br />
under det att införselns värde af samma vara samtidigt sjunkit med £ sterl.<br />
2,182,863 eller något öfver 13 %.<br />
Införseln från Sverige atälde sig, enligt Board of Trade's uppgifter,<br />
sålunda:<br />
Införseln från Norge stälde sig, enligt samma källa, sålunda:<br />
Från båda de Förenade rikena tillsammans exporterades till Storbritannien<br />
<strong>och</strong> Irland:<br />
hvaraf framgår att införseln under dr 1884 minskats med 139,349 loads,<br />
jemfördt med nästföregående årets, under det att värdet äfven samtidigt sjunkit<br />
med £ 467,858. Häraf k<strong>om</strong>ma på Sverige 125,063 loads <strong>och</strong> £ 376,003<br />
samt på Norge 14,286 loads <strong>och</strong> £ 91,855.<br />
Alla de förhoppningar man vid årsskiftet 1884 hyste att bättre tider<br />
skulle randas för trävaru<strong>handel</strong>n hafva visat sig vara illusoriska, ty troligen<br />
har aldrig en sådan förstämning varit rådande i denna, liks<strong>om</strong> i de flesta andra<br />
affärsgrenar, s<strong>om</strong> under det senast förflutna året. Man hade allmänt förestält<br />
sig att den utlofvade förminskningen i skeppningen ifrån Sverige skulle<br />
gynsamt inverka på marknaden, <strong>och</strong> de moderata försäljningar, s<strong>om</strong> under<br />
början af året egde rum, syntes äfven gifva stöd åt denna förhoppning. Men<br />
snart visade det sig, att man i detta afseende tagit fel, ty prisen fortforo att<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 24
354<br />
sjunka för alla märken, med undantag af bästa 1 <strong>och</strong> 2, hvilka lyckades hålla<br />
sig uppe, sedan det, ju mera året framskred, allt tydligare framgick att endast<br />
mera inskränkta partier deraf skulle k<strong>om</strong>ma ut i marknaden. Det stora antal<br />
fartyg s<strong>om</strong> lagts upp i norra England <strong>och</strong> den hos många redare rådande obenägenheten<br />
att låta sina fartyg segla för de dåliga frakter, s<strong>om</strong> i denna trade<br />
stodo till buds, syntes äfven gifva anledning till det antagande, att tillförseln<br />
i trämarknaden skulle blifva moderat; men snart spred sig det ryktet, att den<br />
tilltänkta förminskningen i skeppningen från Bottniska vikens hamnar endast<br />
vore en »humbug» <strong>och</strong> att minst lika stora partier s<strong>om</strong> vanligt i alla hamnar<br />
endast afvaktade första öppet vatten för att kastas ut i marknaden, <strong>och</strong> dcrmed<br />
voro äfven alla utsigter till förbättring i denna affärsgren bortblåsta.<br />
Det var först vid slutet af seglationstiden s<strong>om</strong> det började blifva klart för köparne<br />
här att de svenske exportörerne verkligen stodo fast vid öfverensk<strong>om</strong>melsen<br />
<strong>om</strong> 25 % minskning i årets utförsel, samt att följaktligen tillförseln under året<br />
skulle blifva vida mindre betydlig än under de föregående; men då var det<br />
redan för sent för marknaden att häraf skörda någon nämnvärd fördel under<br />
detta år.<br />
Glädjande är emellertid att se, att de uppoffringar de svenske exportörerne<br />
gen<strong>om</strong> ofvannämnda åtgärd underkastat sig dock ingalunda varit förspilda,<br />
ty alla tecken synas nu tyda på att ljusare tider skola randas, <strong>och</strong><br />
de noteringar, s<strong>om</strong> under det ingångna året redan egt rum, visa äfven en<br />
märkbar tendens till det bättre.<br />
Härtill torde ock i hög grad hafva bidragit underrättelsen <strong>om</strong> det emellan<br />
de svenske sågverksegarne ingångna ytterligare aftal i syfte att icke allenast<br />
minska exporten, utan äfven inskränka årets timmerfångst; <strong>och</strong> det sätt hvarpå<br />
sågverksegarne vetat hålla öfverensk<strong>om</strong>melsen i Januari 1884, lemnar de bästa<br />
garantier att det senaste aftalet skall äfven lika samvetsgrant uppfyllas.<br />
Att på grund häraf redan nu hängifva sig åt synnerligen sanguiniska förhoppningar<br />
<strong>om</strong> hastigt stigande priser torde dock ännu vara för tidigt, ty för<br />
en verklig återgång till gynsammare tider för trävaru<strong>handel</strong>n erfordras många<br />
faktorer, af hvilka åtminstone en, eller tryggheten emot yttre krigiska förvecklingar,<br />
ej kan anses för ögonblicket förefinnas.<br />
Knappast in<strong>om</strong> någon affärsgren har den under året rådande <strong>och</strong> till stor<br />
del af osäkerheten in<strong>om</strong> nästan alla politiska, sociala <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska förhållanden<br />
föranledda depressionen verkat så förlamande s<strong>om</strong> just in<strong>om</strong> byggnadsverksamheten,<br />
<strong>och</strong> detta har naturligtsvis återverkat särskildt på allt hvad<br />
<strong>handel</strong>n med hyflade trävaror beträffar. Denna har äfven under hela året befunnit<br />
sig i det bedröfligasto tillstånd <strong>och</strong> det har endast varit för varor af<br />
den bästa beskaffenhet s<strong>om</strong> pris ernåtts, s<strong>om</strong> nätt <strong>och</strong> jemt betäckt kostnaderna.<br />
A de flesta försändningarna öfver hufvud torde deremot ej obetydliga förluster<br />
hafva uppstått, <strong>och</strong> allt sedan år 1863, när denna trade först tog sin början<br />
härstädes, kan intet sämre år uppvisas.<br />
Till detta sakernas sorgliga tillstånd torde äfven icke oväsentligt hafva<br />
medverkat den betydligt ökade importen af dessa varor från Sverige, der en<br />
mängd nya hyflerier under senare tider lärer anlagts. Följden häraf har varit<br />
att, oaktadt tillförseln från det hittillsvarande förnämsta exportlandet eller<br />
Norge under året något minskats, marknaden varit öfverfyld <strong>och</strong> prisen ständigt<br />
varit i fallande samt nu stå betydligt lägre än föregående årets, under<br />
det att behållningarna här vid årsskiftet med nära en half million stycken<br />
öfverstiga medeltalet af de senaste årens.<br />
Hvad nu angår <strong>om</strong>sättningen med trävaror i den förnämsta inporthamnen,<br />
eller London, lemnas i följande tabell en öfversigt öfver de under ett längre<br />
tidsrum derstädes inträffade prisförändringar:
355
356
357<br />
Det synes häraf att på så godt s<strong>om</strong> alla sorters svensk furuvara ett jerant<br />
sjunkande i pris egt rum, under det deremot gran lyckats någorlunda bibehålla<br />
det visserligen mycket låga pris det redan vid årets början betingade.<br />
Den norska varan synes äfven jemforelsevis hafva under årets lopp varit underkastad<br />
mindre fluktuationer än den svenska, <strong>och</strong> ställa sig prisen vid årets<br />
slut nästan lika dem vid dess början. Noteringar å norska battens <strong>och</strong> pitprops<br />
hafva så godt s<strong>om</strong> endast skett vid uthamnarna, hvadan de ej blifvit i denna<br />
tabell upptagna, men återfinnas under rapporterna från de olika vicekonsulaten.<br />
Angående införseln till London föreligga följande uppgifter:<br />
Med hänsyn till de ut<strong>om</strong> London <strong>och</strong> Liverpool väsentligaste inporthamnarna<br />
tillägges följande, hufvudsakligen efter vicekonsulernas rapporter.<br />
Bristol. Inga anmärkningsvärda tilldragelser hafva inträffat i trävarumarknaden<br />
härstädes under det förflutna året. Omsättningen har varit jemn,<br />
men till låga priser <strong>och</strong> med märkbar obenägenhet från återförsäljare <strong>och</strong> konsumenter<br />
att uppköpa mer än s<strong>om</strong> erfordrades för deras <strong>om</strong>edelbara behof;
358<br />
detta i förening med den starka konkurrensen har lemnat föga rum för förtjenst<br />
pä de flesta transaktioner.<br />
Af nedanstående tabell synes att importen är något större än år 1883<br />
<strong>och</strong> i medeltal lika med de sista fem årens.<br />
Konsumtionen visar en tillökning af cirka<br />
10 % öfver medeltalet af de sista fem åren.<br />
13 % öfver förra året <strong>och</strong><br />
Lagren äro 130,000 kubikfot mindre än förra året vid denna tid.<br />
Häraf synes att en temligen tillfredsställande åtgång allt jemt eger rum,<br />
<strong>och</strong> då man betraktar de låga priser s<strong>om</strong> råda för snart sagdt allt virke, samt<br />
de ringa lagren, är att hoppas att importörerne skola ådagalägga större förtroende<br />
<strong>och</strong> gen<strong>om</strong> ett klokt afpassande af sin import bidraga till att affärsrörelsen<br />
må blifva mera tillfredsställande under det k<strong>om</strong>mande året.<br />
En af de större firmorna skrifver i sin årsrapport <strong>om</strong> svenska <strong>och</strong> norska<br />
trävaror följande:<br />
Furutimma: Importen har varit mindre än vanligt; detta i förening med<br />
en stor åtgång har reducerat lagret till 227 loads eller till cirka 75 % af<br />
förra årets behållning.<br />
Plankor, hattens <strong>och</strong> bräder. Importen har varit stor med en ökning mot<br />
föregående året af 60 %; åtgången har äfven varit god; endast obetydligt<br />
under importen. Det återstående lagret, 3,416 standard, är medelmåttigt <strong>och</strong><br />
ungefär lika med förra året.<br />
Hyflade golfbräder. Importen af dessa har visat en obetydlig ökning,<br />
under det att åtgången utvisar en tillökning af 30 % emot 1883 <strong>och</strong> är den<br />
största under de sista fem åren.<br />
låga <strong>och</strong> gifvande föga förtjenst.<br />
Prisen hafva varit jemna, men synnerligen<br />
Spärrar oeh spiror. På dessa har varit god efterfrågan oeh s<strong>om</strong> den<br />
ringa importen häraf åtgått, väntas vid första öppet vatten en ny konsignation<br />
häraf från Kristiania.<br />
Importen af trävaror under de sista fem åren har varit:<br />
eller en tillökning för år 1884 af 2,464 reg.-tons emot 1883. Af uppgifterna<br />
för år 1884 ses, att importen af timmer <strong>och</strong> plankor utgjorde 128,380 loads<br />
mot år 1883 125,925 loads, eller en ökning af 2,455 loads.<br />
Cardiff. Stora affärer hafva härstädes gjorts under förra året uti trävaror,<br />
oeh Cardiff fortfar att vara en af de förnämsta hamnarna i Storbritannien<br />
för införseln af denna för Sverige ocb Norge så vigtiga exportartikel.<br />
Totalimporten af alla slags trävaror utgjorde 429,752 loads, eller 18 % tillökning<br />
mot det föregående året.<br />
En anmärkningsvärd stegring i importen af gruftimmer från Sverige <strong>och</strong><br />
Norge egde rum — från 28,671 loads till 48,190 loads. Importen af pitprops<br />
från andra länder utgjorde 252,428 tons. Största delen deraf k<strong>om</strong> från<br />
Frankrike, men Spanien bidrog likväl med en fjerdedel deraf.<br />
Af alla trävarusorter, isynnerhet af de norska, finnas stora lager, <strong>och</strong> utsigterna<br />
till någon prisförhöjning äro mycket små. För närvarande ställa prisen<br />
sig sålunda, allt c. i. f.:
359<br />
Grimsby. Det tryckta tillstånd hvari träaffärerua befunno sig i slutet af<br />
1883 har fortfarit <strong>och</strong> ingen fötbättring har deruti egt rum. Inga lokala<br />
arbeten, vid hvilka denna vara finner större användning, hafva företagits, <strong>och</strong><br />
inlandsafsättningen har blifvit nedtryckt gen<strong>om</strong> konkurrensen med andra hamnar,<br />
synnerligast West Hartlepool, hvarest importörerne synas finDa större beqvämligheter<br />
både med afseende å dockorna <strong>och</strong> jernvägstransporten. Inga konkurser<br />
i denna affärsgren hafva under året förek<strong>om</strong>mit.<br />
Importen ställer sig sålunda:<br />
Den totala förminskningen uppgår följaktligen till 20,530 loads.<br />
Hull. En betydlig minskning visar sig i importen af denna vara så väl<br />
från Sverige s<strong>om</strong> från Norge under det förflutna året.<br />
Under de tre sista åren hade trävaru<strong>handel</strong>n lidit af öfverproduktion, <strong>och</strong><br />
s<strong>om</strong> en nödvändig följd deraf har nu en reaktion inträdt. Den af de flesta<br />
svenske exportörer biträdda öfverensk<strong>om</strong>melsen att med 25 % förminska årets<br />
utskeppning har äfven bidragit att betydligt minska tillförseln af denna vara.<br />
Under året hafva träpriserna varit nästan oförändrade. Vid början af<br />
året voro lagren stora <strong>och</strong> förfrågan god till låga priser, då vädret tillät att<br />
byggnadsföretag kunde pågå under hela vintern <strong>och</strong> våren. Försök gjordes af<br />
aflastare att ernå något högre priser fritt <strong>om</strong> bord, hvilket dock ej lyckades,<br />
<strong>och</strong> blefvo de slutligen tvungne att antaga samma pris s<strong>om</strong> voro rådande<br />
under förra hösten <strong>och</strong> början af våren.<br />
Under hela året har förfrågan d trävaror varit ringa, men då man tager<br />
i betraktande den allmänna nedtryckningen af affärsrörelsen, s<strong>om</strong> varit rådande<br />
i hela landet, 3ynas trähandlarne här på platsen hafva allt skäl att vara nöjde.<br />
Trävarulagren äro stora, ehuru totalimporten af hugget virke varit något<br />
mindre <strong>och</strong> af sågadt virke betydligt mindre än under förra året, sås<strong>om</strong> synes<br />
af följande tabell:
360<br />
Prisen hafva hållit sig med få variationer under aret s<strong>om</strong> följer, allt c. i. f.:<br />
Newcastle on Tyne. För trävaror afsedda för grufdriften kan marknaden<br />
här under förra året anses hafva varit något under medelmåttan, isynnerhet<br />
hvad beträffar pitprops <strong>och</strong> crowntrees.<br />
För gruftimmer erhölls för vårskeppning från 23 sh. 6 d. till 25 sh. pr load<br />
(string measure), <strong>och</strong> har det senare priset varit det rådande för hela året,<br />
med undantag af eu eller tvä laddningar af mindre goda dimensioner, hvilka<br />
anlände i Augusti månad <strong>och</strong> för hvilka blott 23 sh. pr load erhölls, då på<br />
samma gång några få goda specifikationer uppnådde 25 sh. 6 d. pr load. Gruftimmer<br />
af små dimensioner — 3 3 /4" & 5/4" quarter girth — föredrages alltid.<br />
Rundt timmer (Kulleskarp): Priserna började under våren med 19 sh. pr<br />
load (ealliper measure), men den ringa efterfrågan förorsakade ett ständigt prisfall,<br />
så att<br />
af året.<br />
17 sh. pr load var allt s<strong>om</strong> kunde erhållas under senare delen<br />
Grufstolpar (korta): Stora lager af denna vara funnos i alla kolhamnar<br />
vid årets början, <strong>och</strong> detta i förening med de ständigt ink<strong>om</strong>mande nya förråden<br />
under årets lopp gjorde att prisen fortforo dåliga <strong>och</strong> voro lägre än<br />
någonsin tillförne. Lagren för närvarande, ehuru något mindre än förra vintern,<br />
äro dock stora nog att hålla prisen ned, så länge s<strong>om</strong> tillförseln fortgår oafbrutet<br />
s<strong>om</strong> hittills; dessut<strong>om</strong> har en ny konkurrent på senare tiden visat sig,<br />
i det att flera laddningar ank<strong>om</strong>mit från preussiska hamnar. Prisen för blandade<br />
skeppningar noterades under våren till 2 sh. I 1 /, d.—2 sh. 3 d. pr<br />
72 fot 3" topp med vanlig tillökning af 6 sh. pr /," topp; under s<strong>om</strong>maren<br />
sjönko de till 1 sh. 9 d.—1 sh. 10Y2 d. för att åter under hösten stiga, <strong>och</strong><br />
vid säsongens slut erhölls för goda specifikationer 2 sh. 3 d. »Longprops»,<br />
uteslutande 3" topp, 11—12 fot medellängd, betalades med från 2 sh. 9 d. till<br />
3 sh. pr 72 fot.<br />
Crownlrees <strong>och</strong> slipers: Detsamma kan sägas <strong>om</strong> dessa s<strong>om</strong> redan sagts<br />
<strong>om</strong> korta pitprops. Prisen började med 2 sh. 7 1 /, d. pr 72 fot 5" X 2V,",<br />
sjönko till 2 sh. 4 1 /, d. <strong>och</strong> stego åter till 2 sh. 9 d., <strong>och</strong> noteras nu 2 sh.<br />
6 d. pr 72 fot. Alla ofvannämnde priser äro c. i. f.<br />
På senare tiden har det blifvit allt mer <strong>och</strong> mer vanligt att skeppa timmer<br />
utan s. k. »storage props», men i de fall då sådana måste skeppas är det<br />
i aflastarnea intresse att blott skeppa dem af en eller två dimensioner, t. ex.<br />
3" oeh 3'/j", då det är särdeles svårt att afyttra små partier deraf i många<br />
olika dimensioner.<br />
För att erhålla pålitliga uppgifter öfver trävaru<strong>handel</strong>n mellan do Förenade<br />
rikena <strong>och</strong> Storbritannien har jag besökt flera af de mest framstående trahandlarne<br />
härstädes, <strong>och</strong> kan följande anses s<strong>om</strong> en summarisk uppgift öfver<br />
hvad jag hört:<br />
Trävaru<strong>handel</strong>n från Sverige oeh Norge har under det sista året varit<br />
föga tillfredsställande. Detta är beroende dels af de dåliga tiderna här i landet<br />
<strong>och</strong> dels, till en stor del, af den öfverproduktion af trävaror s<strong>om</strong> egt rum vid<br />
exporthamnarna. Den ställning hvartill trävaru<strong>handel</strong>n här i landet tyckes<br />
blifva drifven är i sanning bedröflig. Den ständiga prisnedsättningen tyckes<br />
ej hafva någon gräns <strong>och</strong> ingen kan säga hvar det skall sluta. Aflastare tyckas<br />
vilja fortsätta affärerna utan förtjenst <strong>och</strong> importörer <strong>och</strong> konsumenter måste
361<br />
följa efter. Felet är å aflastarnes sida, s<strong>om</strong> skicka sina varor i en redan<br />
öfverfull marknad <strong>och</strong> fortfara med konsignationer utan hänsyn till marknaden.<br />
Litet återhållsamhet från aflastarnes sida skulle säkert snart bringa prisen till<br />
en mera förtjenstbringande ståndpunkt. Med undantag af de bättre sorterna,<br />
plankor <strong>och</strong> battens (af hvilka det ej varit möjligt för afskeppare att öfverproducera)<br />
har af alla träslag skeppats för mycket. Gruftimmcr har kanske<br />
lidit mest. Så har till exempel för »Kulleskarp», s<strong>om</strong> år 1883 såldes till 21<br />
sh. pr load, i år medelpriset varit 17 sh. 6 d. <strong>och</strong> äfven till detta låga pris<br />
hafva köpare måst öfvertalas att afsluta kontrakt. Pitprops hafva uppenbart<br />
öfverproducerats <strong>och</strong> hafva utgjort en verklig öfverloppsvara, doek hafva nya<br />
konsignationer anländt. För ea kort tid sedan utbjöd en mäklare i Newcastle<br />
ett parti pitprops till en stor importör härstädes. Den senare såg på specifikationen<br />
<strong>och</strong> anmärkte: »jag vet ej hvad ni begär för detta parti, men hvad<br />
helst ni må begära, är jag viss <strong>om</strong> att kunna sälja eder liknande varor 5 yo<br />
under edert pris.» Ehuru detta må synas något öfverdrifvet, visar det dock<br />
att, huru låga prisen än må vara, ett lägre pris dock är möjligt. Stäfver<br />
hafva utbjudits för snart sagdt ingenting <strong>och</strong> battens kunna köpas för hvad s<strong>om</strong><br />
12 månader förut skulle ansetts löjliga priser. Det vore önskvärdt <strong>om</strong>, efter<br />
det litet mera kapital blifvit nedlagdt, aflastarne kunde inse att de göra en<br />
alldeles onödig uppoffring i sina försök att se slutet af de dåliga prisen. De<br />
borde inse att det enda botemedlet härför är att ej producera något förr än<br />
prisen s<strong>om</strong> erbjudas lemna förtjenst.<br />
Jern. För den engelska jernindustrien har 1884 otvifvelaktigt varit ett<br />
öfver hufvud taget mycket ofördelaktigt år. Med bortseende från smärre<br />
fluktuationer <strong>och</strong> från vissa branscher, der af speciella orsaker förhållandet möjligen<br />
varit annorlunda, kan året i det stora hela sägas hafva utmärkts af tvenne<br />
gen<strong>om</strong>gående drag: sjunkande pris <strong>och</strong> aftagande efterfrågan. Nedgången i<br />
prisen var kanske mest framträdande under årets början <strong>och</strong> åtföljdes under<br />
hösten <strong>och</strong> vintern — mot tingens vanliga ordning — af nedgången i förbrukningen<br />
; <strong>och</strong> <strong>om</strong> aftagandet i förra afseendet visat sig jemförelsevis mindre<br />
än i det senare, tillskrifves detta förhållande endast <strong>och</strong> allenast den grunden,<br />
att prisen redan vid årets början stodo så lågt, att föga ytterligare nedgång<br />
var möjlig. Prisfallet under år 1883 var visserligen betydligt större än under<br />
år 1884, men det förra var dock på grund af <strong>om</strong>sättningens storlek ett vida<br />
bättre år än det senare. Sås<strong>om</strong> ett af de mera i ögonen fallande bevisen på<br />
konsumtionens aftagande må, ehuruväl förhållandena i detta afseende ej torde<br />
hafva någon direkt inverkan på det svenska jernet, anföras huru s<strong>om</strong> tontalet<br />
af de under 1884 uti Storbritannien nybyggda fartygen med ej mindre än<br />
436,000 understiger motsvarande siffra för nästföregående året, en inskränkning<br />
s<strong>om</strong> uppskattats representera en förminskning af 311,000 tons (värda<br />
ungefär £ 2,500,000) i den för samma ändamål under 1883 använda qvantiteten<br />
jern <strong>och</strong> stål. Men äfven tillståndet af de för de svenska artiklarne<br />
vigtiga Sheffield- <strong>och</strong> Birmingham-industrierna har varit särdeles tryckt, i det<br />
så väl pris s<strong>om</strong> afsättning <strong>och</strong> slutligen på grund deraf i vissa grenar äfven<br />
tillverkningen nedgått. Följande från Board of Trade's statistiska tabeller henitade<br />
uppgifter rörande Englands export äro i dessa afseenden betecknande för<br />
de under året rådande förhållandena. Utförseln 1884 visar nemligen vid jemförelse<br />
med 1883 en nedgång för »Hardeware» <strong>och</strong> »Cutlery» af 16,4 % i<br />
den utförda qvantitetens värde, för »jernvägsmateriel af alla slag» en nedgång<br />
af 24,9 % i qvantitet <strong>och</strong> 31,1 % i värde, för jern- <strong>och</strong> ståltråd respektive<br />
15 % <strong>och</strong> 25,3 %, för »oarbetadt stål» 22,6 % <strong>och</strong> 19,5 %. Under<br />
andra rubriker, der exporten något tilltagit, visar sig det oaktadt en nedgång
362<br />
i värdet, sås<strong>om</strong> för t. ex. »stång-, vinkel-, bult- <strong>och</strong> fin-jern» respektive + 2,7<br />
% <strong>och</strong> — 4,6 %, för plåtar <strong>och</strong> »plates» af alla slag + 0,2 % <strong>och</strong> — 5,3<br />
%, för gjutgods <strong>och</strong> diverse andra tillverkningar + 5,4 % <strong>och</strong> — 3,2 % o. s. v.<br />
Hela exporten af jernvaror år 1884 understiger 1883 års med 13,6 % i qvantiteten<br />
<strong>och</strong> 14,4 % i värdet.<br />
Detta den engelska jernhandteringens i allmänhet otillfredsställande tillstånd<br />
har naturligtvis ej varit utan sitt inflytande pä afsättningen till England<br />
af svenska jernprodukter, men dess fulla inverkan synes ej hafva till fullo<br />
framträdt redan under 1884. Omsättningen har väl varit trög öfver hufvud<br />
taget, <strong>och</strong> prisnoteringarna hafva visat ett jemt nedgående, men slutresultatet<br />
af årets verksamhet, sådant detta foreligger i Board of Trades statistiska uppgifter,<br />
visar emellertid, sås<strong>om</strong> nedan skall med siffror närmare angifvas, icke<br />
någon förminskning i importens qvantitet. Den nedgång i detta afseende, s<strong>om</strong><br />
tyckes böra vara en gifven följd af förhållandena här, har dock antagligen<br />
endast blifvifc uppskjuten till det efterföljande året. Det aftagande i efterfrågan<br />
å engelska produkter, s<strong>om</strong>, sås<strong>om</strong> ofvan nämnts, märkbarast framträdde<br />
under senare delen af året, har n<strong>om</strong>ligen först efter någon tids förlopp kunnat<br />
utöfva känbarare inflytande på tillförseln af råvaror från andra håll. Antagas<br />
kan dessut<strong>om</strong> också, att årets import under de rådande afsättningsförhållandena<br />
varit för stor, <strong>och</strong> att der af en del artiklar sålunda samlats temligen stora<br />
behållningar hos köparne i första hand, liks<strong>om</strong> också en del torde hafva sändts<br />
i konsignation <strong>och</strong> fortfarande ligger osåldt i importhamnarna. Förhållandena<br />
hade äfven i alla afseenden försämrats mot årets slut, <strong>och</strong> efter årsskiftet kan<br />
en fullk<strong>om</strong>lig stiltje sägas hafva inträdt härstädes för de svenska jernvarorna,<br />
utan möjlighet att äfven till än ytterligare reducerade pris åstadk<strong>om</strong>ma någon<br />
större liflighet i <strong>om</strong>sättningen, med undantag dock för tackjern, s<strong>om</strong> rönt ganska<br />
god efterfrågan till jemförelsevis goda pris, samt äfven för »Nail-rods», hvarå<br />
prisen hållit sig uppe för de smärre qvantiteter, s<strong>om</strong> under innevarande år<br />
afsatts. Några grundade anledningar till ett snart <strong>om</strong>slag till det bätte tyckas<br />
ej kunna påvisas, <strong>och</strong> det är derföre att frukta, det innevarande år skall blifva<br />
sin början likt <strong>och</strong>, utan förbättring i de herskande låga prisen, k<strong>om</strong>ma att<br />
medföra en känbar inskränkning i afsättningen härstädes af det svenska jernet.<br />
Följande från Board of Trade erhållna uppgifter visa storleken <strong>och</strong> det<br />
angifna värdet af införseln till Storbritannien <strong>och</strong> Irland af svenska jernvaror<br />
under de senaste sex åren:
363<br />
Af ofvanstående tabell framgår, att storleken af den införda qvantiteten<br />
för år 1884 är nästan alldeles densamma s<strong>om</strong> för det nästföregående året<br />
oeh föga mindre än för 1880, men att den ej obetydligt understiger 1882 års<br />
<strong>och</strong> deremot i någon mån går öfver 1881 års. Värdet af hela importen har<br />
för 1884 endast gått ned med 0,4 % mot 1883, <strong>och</strong> äfven i detta afseende<br />
försvarar året sin plats i den med år 1880 började fördelaktiga perioden, i<br />
det att 1884 i medelvärdet per ton af den införda qvantiteten endast står<br />
tillbaka för 1883, men är de andra trenne åren öfverlägset. Anmärkas bör<br />
emellertid, att dessa värdeangifvelser äro särdeles godtyckliga <strong>och</strong> ofta torde<br />
betydligt afvika från hvad s<strong>om</strong> i verkligheten erhållits för de importerade varorna.<br />
Vidare visar en granskning af tabellens särskilda rubriker, att importen<br />
af taekjern, hvilken under de senaste åren varit stadd i aftagande, åter gått<br />
upp, att siffran för bearbetadt jern oeh stål likaledes stigit, samt att den mer<br />
än fördubblats för stål i jemförelse mot föregående året; stångjern <strong>och</strong> i synnerhet<br />
gammalt jern visa deremot minskning. Malmimporten är fortfarande<br />
oregelbunden <strong>och</strong> af föga betydenhet.<br />
Under erinran <strong>om</strong> den stora mångfalden af de svenska jernstämplarne <strong>och</strong><br />
svårigheten af att lemna exakta eller fullständiga prisnoteringar, då dessa olika<br />
stämplar samtidigt betinga ej obetydligt olika pris, må dock, med ledning af<br />
vicekonsulernes i Sheffield <strong>och</strong> Birmingham årsrapporter samt åtskilliga enskilda<br />
meddelanden, följande uppgifter lemnas rörande årets medelpris eller<br />
prisgränser för de vigtigare slagen af hit importerade svenska jerntillverkningar.<br />
Der ej annorlunda särskildt angifves, äro prisen beräknade per ton fritt i Hull<br />
eller kolhamn.<br />
Å Sheffield-marknaden intaga de särkilda Dannemorastämplame samma<br />
framstående <strong>och</strong> ansedda plats s<strong>om</strong> förr, men medelprisen för under året afslutade<br />
försäljningar torde dock hafva varit något lägre än under de närmast<br />
föregående åren, <strong>och</strong> synas böra, med afseende å stämplarnes olika godhet, angifvas<br />
sålunda: för ordinära £ 12. 10. 0 till £ 16. 0. 0, för medelsorter £<br />
16. 10. 0 till £ 20. 0. 0 <strong>och</strong> för bästa £ 23. 0. 0 till £ 26. 0. 0. Vid<br />
årsskiftet sades större lager här förefinnas än någonsin under de senare åren,<br />
ett förhållande hvilkets inverkan torde blifVa känbart allt efter s<strong>om</strong> förr, under<br />
bättre tider, afslutade leveranskontrakt tilländalöpa.
364<br />
För ståljern för <strong>om</strong>smältning, i råstänger, har noterats frän £ 7. 10. 0<br />
<strong>och</strong> mera för lägre qvalitet, från £ 8. 10. 0 <strong>och</strong> mera för bättre, således<br />
något lägre än föregående året.<br />
Dubbelvälda, valsade eller hamrade ståljern för <strong>om</strong>amältning, <strong>om</strong>garfning<br />
o. s. v. Denna rubrik <strong>om</strong>fattar en betydlig mängd märken <strong>och</strong> inbegriper<br />
äfven till en del jern från Dannemora-malm. Prisen hafva varit något lägre<br />
än under 1883, eller vexlaode från £ 9. 0. 0 till £ 13. 0. 0, allt efter qvaliteten<br />
af den malm, hvaraf de tillverkats, eller allt efter s<strong>om</strong> märkena äro<br />
kända <strong>och</strong> värderade<br />
Ståljernsafhugg i lådor (Iron box ends) <strong>och</strong> Nail rods ends röna mindre<br />
<strong>och</strong> mindre efterfrågan, <strong>och</strong> prisen hafva gått ned ända till £ 5. 10. 0, ehuru<br />
å andra sidan för bästa märken noterats £ 11. 10. 0 <strong>och</strong> mera.<br />
De billigare märkena af ståljern, afhugg ete. utträngas allt mera ur marknaden<br />
af svensk Bessemer, men ehuru sålunda efterfrågan å sistnämnda vara<br />
tilltager, är det emellertid just med afseende dera s<strong>om</strong> de största prisreduktionerna<br />
egt rum. Tillverkningen synes nemligen hafva tilltagit vida snabbare<br />
än behofvet, <strong>och</strong> oaktadt de ständigt nedgående prisen, hafva stora förråd hopat<br />
sig å importörernas händer. Medelprisen för året torde böra angifvas sås<strong>om</strong><br />
inemot £ 1. 0. 0 lägre per ton än föregående årets, eller för »ingöts» (göt)<br />
från £ 6. 15. 0 <strong>och</strong> mera, för »blo<strong>om</strong>s» från £ 8. 15. 0 <strong>och</strong> mera för bättre<br />
märken. För utvalsade ttube-sheets» (plåt till rörämnen) af mjuk svensk Bessemer-<br />
eller Siemens-Martin-metall, för hvilka 1883 visade en så stor prisnedgång,<br />
har år 1884 deremot ej medfört någon ytterligare reduktion, utan hafva<br />
dessa fortfarande noterats till <strong>om</strong>kring £ 14. 10. 0 fritt Birmingham.<br />
Svenskt spiegel-jern har köpts till £ 5. 2. 6, men i ytterst ringa mängd, då<br />
det hufvudsakligen är Tyskland s<strong>om</strong> förser engelska marknaden med denna vara.<br />
För »Wire rods in coilsi» eller trådjern i ringar (Laneashire-) hafva prisen<br />
allt efter stämpel <strong>och</strong> qvalitet varierat mellan £ 9. 5. 0 <strong>och</strong> £ 11. 5. 0.<br />
Mot slutet af året säges efterfrågan dera hafva så godt s<strong>om</strong> alldeles afstannat.<br />
För »N:o 4 & 5 gauge rods» af Bessemer- <strong>och</strong> Siemens-Martin-metall hafva<br />
prisen varit respektive £ 11. 5. 0 <strong>och</strong> £ 12. 15. 0 eller högre. Bessemertråd,<br />
rund, för tillverkning af fisk-krokar, nålar etc, har sålts från 3 d. till<br />
3'/, d. per lbd.<br />
Af T>Paragon-wiresn, eller skurna men ohärdade fjedrar till paraplyställningar,<br />
har fortfarande åtskilligt levererats från Sverige till ett pris af 5 d.<br />
till 5'/4 d. per lbd fritt i Birmingham.<br />
Af Nailrods (sömjern) har afsättningen ansenligt aftagit i mån s<strong>om</strong> för<br />
hand tillverkade söm ersättas af maskintillverkade. Prisen hafva varierat från<br />
£9. 15. 0 till £ 10. 5. 0, <strong>och</strong> hafva, sås<strong>om</strong> redan anförts, för de små qvantiteter<br />
s<strong>om</strong> sålts under innevarande år hållit sig fasta.<br />
Assorteradt jern för Indien. Enligt enskild uppgift hafva under de senaste<br />
fem åren följande qvantiteter svenskt jern skeppats öfver London till Indien.<br />
Dessa siffror visa för 1884 en ej obetydlig tillökning mot år 1883, men<br />
exporten har dock ej åter nått samma höjd s<strong>om</strong> under 1882 <strong>och</strong> prisen hafva<br />
varit gen<strong>om</strong>gående lägre än under de båda föregående åren; för valsadt stång-
365<br />
jern £ 8. 15. O å £ 9. 5. O, för hamradt d:o £ 9. 0. 0 å £ 9. 10. O, för<br />
3 XV, korta stänger £8. 10. 0å£8. 17. 6, allt per ton ex ångare Thamsen,<br />
minus 3 1 /, % Marknaden har i allmänhet varit trög, <strong>och</strong> de från Sverige<br />
begärda prisen hafva endast med svårighet kunnat ernås. Valsjern har<br />
allt mera utträngt det hamrade stångjernet, med undantag dock af 3 X % korta<br />
stänger, men priset å valsjern har emellertid, sås<strong>om</strong> angifvits, fortfarande varit<br />
lägre än å hamradt assorteradt.<br />
Tackjern. Bästa sorters grått tackjern hafva — särskildt mot slutet af<br />
förra året <strong>och</strong> än mera under början af innevarande — rönt temligen god afsättning<br />
i jemförelse med de föregående åren. Anledningen härtill är att söka<br />
i det redan i den föregående årsrapporten antydda förhållandet, att engelske<br />
tillverkare i allt större <strong>om</strong>fattning af svensk råvara producera Siemens-Martinstål<br />
»Swedish quality». Ordinära qvaliteter för tillverkning af Bessemor <strong>och</strong><br />
för »puddling» hafva deremot varit svårare att afsätta. Prisen hafva varierat<br />
från £ 4. 0. 0 för ordinära upp till £ 5. 5. 0 för bästa märken samt för<br />
Dannemora-stämplar 5 sh. å 10 sh. mera.<br />
Spanmål. Införseln från Sverige uppgifves till:<br />
Medan under tioårsperioden 1873—83 den svenska spanmålsimporten till<br />
Storbritannien jemnt <strong>och</strong> säkert skred framåt <strong>och</strong> särskildt sistnämnda år tog<br />
ett betydligt steg i sådan riktning, i det den förökades nästan 50 % i qvantitet<br />
mot 1881, visa ofvanstående uppgifter en högst märklig nedgång härutinnan<br />
under det förflutna året, i det hela öfver 27, millioner centner i qvantitet<br />
<strong>och</strong> nästan 1 million £ i värde i jemförelse med det näst föregående året.<br />
Grunden härtill torde vara att söka i den gen<strong>om</strong> den ovanligt goda skörden här<br />
samt än mera i de Förenta Staterna framkallade produktion, s<strong>om</strong> vida öfVersteg<br />
konsumtionen, hvaraf åter orsakades ett hittills okändt hopande af förråd<br />
<strong>och</strong> deraf följande prisfall. I likhet med hvad förhållandet var år 1883<br />
visar också det förflutna året ett fullständigt upphörande af importen af svenskt<br />
hvete. Konkurrensen med Amerika, hvilket land städse utvidgar sin hveteareal,<br />
de lättare k<strong>om</strong>munikationsmedlen i Indien äfvens<strong>om</strong> de billiga frakterna<br />
hafva så nedtryckt hvetepriserna, att det är <strong>om</strong>öjligt för svenskt hvete<br />
att upptaga konkurrensen. Tillföreln från Amerika af hvetemjöl tilltager äfven<br />
<strong>och</strong> detta är väl till en del grunden till att importen af svenskt hvetemjöl,<br />
s<strong>om</strong> år 1883 uppgick till 74,745 centner till ett värde £ 60,767, under 1884<br />
gått ned till respektive 66,006 <strong>och</strong> 52,825.<br />
Tillförseln af svenskt korn har under de sista åren jemnt aftagit, men<br />
en så betydande nedgång s<strong>om</strong> nära 60 % i fjor skulle man dock icke hafva<br />
väntat. Förminskningen torde, i förening med en särdeles god kornskörd härstädes,<br />
hufvudsakligen böra tillskrifvas den vidsträcktare användningen af in-
366<br />
hemskt korn från de svenske bryggeriegarnes sida äfvens<strong>om</strong> kornets användande<br />
till fodring af boskap. Priserna här noterades under årets första månader till<br />
29 sh. å 32 sh. pr 448 lbs efter qvalitet; fram emot s<strong>om</strong>maren upphörde<br />
tillförseln fullständigt. I oktober <strong>och</strong> sedermera uppnåddes endast 28 sh. å<br />
29 sh. för vanlig god vara oeh 32 sh. ä 33 sh. för finare qvaliteter. Vicekonsuln<br />
i Hull inberättar, att förråden af utländskt korn för närvarande icke<br />
äro stora, men att på samma gång malttillverkarne hafva tillräckliga upplag<br />
af engelskt korn för den närmaste framtiden.<br />
Också i afseende på vår hufvudartikel, hafre, visar sig ett synnerligen<br />
stort aftagande i tillförseln <strong>och</strong>, så vidt veterligt är, har importen ej på många<br />
år varit så ringa. Orsaken härtill torde ' ligga i den stora majsskörden i<br />
Amerika samt den stigande införseln af rysk hafre. Afsättningen af svensk<br />
vara har emellertid varit god <strong>och</strong> priserna oklanderliga. I början af året<br />
såldes riad skånsk till 20 sh. 6 d. å 21 sh. per 320 lbs, riad Göteborgs till<br />
17 sh. 6 d. a 17 sh. 9 d. per 304 lbs <strong>och</strong> svart från ostkusten till 18 sh.<br />
6 d. per 320 lbs. Dessa priser förblefvo temligen oförändrade till fram i<br />
maj, då riad skånsk betingade 21 sh. 6 d. å 22 sh., Göteborgs 18 sh. 6 d.<br />
å 19 sh. <strong>och</strong> svart 20 sh. å 20 sh. 6 d. I juni <strong>och</strong> juli stego priserna för<br />
riad skånsk till 22 sh. 6 d. å 23 sh., Göteborgs till 20 sh. å 20 sh. 6 d. <strong>och</strong><br />
svart till 21 sh, 6 d. å 21 sh. 9 d., men sjönko derefter åter; i oktober <strong>och</strong><br />
november uppnådde riad skånsk 20 sh. 6 d. ä 20 sh. 9 d., Göteborgs 17 sh.<br />
6 d. å 19 sh. <strong>och</strong> svart 18 sh. 6 d. å 19 sh. Vid årets slut betalades för<br />
skånsk 19 sh. 9 d. per 320 lbs, för Göteborgs 18 sh. per 304 lbs <strong>och</strong> för<br />
svart från ostkusten 18 sh. 6 d. a 18 sh. 9 d. per 320 lbs.<br />
Lefvande djur. Omfånget af denna import från Sverige till Storbritannien<br />
framgår af följande tabell:<br />
Också i denna för Sverige så vigtiga importgren till England visar sig<br />
under det gångna året en icke ringa nedgång. Grunden härtill må hufvudsakligen<br />
sökas i den alltjemt tilltagande tillförseln af fruset kött från Amerika<br />
<strong>och</strong> Australien. Sedan år 1874, då första början gjordes med transport af<br />
färskt kött från New-York till Liverpool, har denna import utvecklat sig i<br />
en högst märklig grad <strong>och</strong> eger nu rum, förut<strong>om</strong> från de Förenta Staterna,<br />
äfvcn från Australien, New Zeeland <strong>och</strong> La Platå. Införseln från Australien<br />
tog sin början 1881 <strong>och</strong> utgjorde då blott 13,771 kreatur; 1882 växte detta<br />
antal till 53,927, hvaraf 8,840 från New Zeeland. År 1883 stälde sig förhållandet<br />
så, att endast från New Zeeland hitk<strong>om</strong>mo 98,754 stycken <strong>och</strong> från<br />
Australien 60,717 stycken. I fjor hitsändes ett antal af närmare 400,000<br />
stycken från New Zeeland, 107,487 stycken från Australien <strong>och</strong> 54,369 stycken<br />
från La Platå. Sistlidne december månad ank<strong>om</strong> hit från New Zeeland
367<br />
med ångfartyget »Elderslie» den största laddning s<strong>om</strong> något fartyg veterligen<br />
fört, nemligen inalles 25,000 stycken får. Köttet, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong>mer i fruset<br />
tillstånd, bevaras här i iskällare (af hvilka de största finnas i Koyal Albert &<br />
Victoria Docks, tillhörande London & S:t Kathrines Dock-k<strong>om</strong>pani) till dess<br />
det behöfves i <strong>handel</strong>n. På sådant sätt kan fruset kött få köpas hvilken tid<br />
af året s<strong>om</strong> helst. Det säges ock vara af finaste qvalitet, <strong>och</strong> fårkött från<br />
New Zeeland betingar i allmänhet bättre pris än sådant från Australien <strong>och</strong><br />
Amerika, nemligen i gen<strong>om</strong>snitt 4 B /4 d. a 6 s /4 d. mot 3 s /t d. å 5'/4 d. för<br />
australiskt fårkött <strong>och</strong> 4 d. å 5 1 /, d. för sådant från La Platå, allt per<br />
engelskt ©.<br />
Till vår hufvudmarknad, Newcastle, infördes från Malmö, Landskrona <strong>och</strong><br />
Helsingborg år 1884 tillsammans 13,021 nötkreatur <strong>och</strong> 7,725 får, hvilken<br />
import betydligt understiger de tvenne föregående årens. Utsigterna till en<br />
förbättrad marknad under det innevarande året äro i väsentlig grad beroende<br />
af arbetsförhållandena härstädes, särskildt i grufvedistrikten, dit den svenska<br />
exporten hufvudsakligast går. De svenska underrättelserna från Newcastle<br />
låta i det hela något gynsammare.<br />
Smör. Den svenska smörproduktionen visar fortfarande tecken till allt större<br />
utveckling <strong>och</strong> stora framsteg hafva gjorts särskildt livad qvaliteten beträffar.<br />
Totalimporten af smör från Sverige uppgick år 1884 till 101,822 cwts med ett<br />
värde af £ 594,112 mot 96,965 cwts <strong>och</strong> £ 555,207 år 1883. Varor från<br />
goda, svenska mejerier betinga nu samma priser s<strong>om</strong> danskt »herregårdssmör»,<br />
under det noteringarna förut stodo cirka 4 sh. per cent. lägre. Också har<br />
det i år för första gången i London varit möjligt att sälja skandinaviskt smör<br />
hela året igen<strong>om</strong>, då deremot förut försäljningen af denna vara inskränkte sig<br />
till vintermånaderna (oktober—maj). Tillförseln af irländskt <strong>och</strong> amerikanskt<br />
smör har betydligt aftagit, medan å andra sidan förbrukningen af konstgjordt<br />
smör <strong>och</strong> »butterine» ständigt tilltager. Vicekonsuln i Hull inberättar följande<br />
angående den svenska smör<strong>handel</strong>n under det förgångna året. Denna artikel<br />
utvisar ett stadigt tilltagande i jemförelse med föregående års import. I det<br />
hela taget är också qvaliteten af hvad s<strong>om</strong> hör till denna marknad bättre än<br />
tidigare varit förhållandet, oafsedt att från ett par importörer hörts klag<strong>om</strong>ål<br />
t. ex. öfver undervigt samt missnöje på grund af att smöret varit blött <strong>och</strong><br />
ej tillräckligt bearbetadt. Vid många tillfällen har sålunda c:a Va liter vatten<br />
runnit ut från fjerdingen vid densammas öppnande. En annan grund till<br />
klag<strong>om</strong>ål är den öfver undervigt, s<strong>om</strong> uppstår derigen<strong>om</strong> att fuktigheten försvinner<br />
från smöret <strong>och</strong> drager sig in i fjerdingen, till följd hvaraf ersättning<br />
för för liten vigt, varierande från 1 till 3 pund per fjerding, af detaljhandlaren<br />
fordras godtgjord. Man antager, att den goda, gammaldags seden att<br />
låta fjerdingarne stå i vatten innan de begagnas nu ej mera iakttages <strong>och</strong> att<br />
den träsort, hvaraf de svenska fjerdingarne äro förarbetade, är mjukare än<br />
den s<strong>om</strong> nyttjas af de danska mejerierna, hvilket också gör att de förstnämnda<br />
lättare draga fuktigheten till sig. Det kan anses s<strong>om</strong> ett tillfredsställande<br />
faktum med hänsyn till denna <strong>handel</strong>sgren att importen af »Estates»<br />
tilltager, hvaremot den af »Factories» medelsorter aftager. A andra sidan<br />
må bemärkas, att qvaliteten af sistnämnde sort på sista tiden ej har varit<br />
så god s<strong>om</strong> för 6 a 7 år sedan, hvilket sannolikt är en följd af att landtbrukare,<br />
s<strong>om</strong> hafva god mjölk, sjelfve tillreda sitt smör <strong>och</strong> dervid föröka<br />
qvantiteten af »Estates» under det på samma gång »Factory» smör blir sämre.<br />
Under denna vinter har smöret hållit sig under det sedvanliga priset på grund<br />
deraf att detsamma 4 å 5 dagar efter framk<strong>om</strong>sten förlorade sin friska smak,<br />
hvilket förhållande utan tvifvel torde böra tillskrifvas den ovanligt milda<br />
vintern.
368<br />
Priserna per cwt för bästa sortens smör ställa sig s<strong>om</strong> följer:<br />
I London:<br />
I Hull:<br />
Hermetiskt nedlagdt smör — irländskt <strong>och</strong> danskt — till skeppsbruk <strong>och</strong><br />
för export till kolonierna utbjudes i London <strong>och</strong> Hull, <strong>och</strong> variera priserna<br />
från 15 d. till 2 sh. pr pund allt efter askarnes storlek <strong>och</strong> varans qvalitet.<br />
Tändstickor. Uppgifterna öfver importen till England under det förflutna<br />
året utvisa på nytt en stark tillväxt. Kvantiteten i sin helhet uppgifves<br />
till minst 100,000 kistor (<strong>om</strong> 50 gross), hvaraf 3 /5 importerades från<br />
Sverige <strong>och</strong> /5 frå" Norge, eller resp. 60,000 <strong>och</strong> 40,000 kistor. Följden<br />
af denna öfversvämning å marknaden uteblef icke, i det priserna allt igen<strong>om</strong><br />
hållit sig låga, nemligen för säkerhetständstickor 1 sh. å 1 sh. 2 d. pr gross<br />
<strong>och</strong> fosfortändstickor 1 sh. å 1 sh. 1 d. Säkerhetständstickor med välkända<br />
<strong>och</strong> efterfrågade märken uppnådde dock 1 sh. 3 d. å 1 sh. 4 d. pr gross.<br />
Samtidigt med denna starka tillförsel har emellertid förbrukningen tilltagit<br />
<strong>och</strong> vårt fabrikat sprider sig i allt vidare kretsar. Det har också lyckats att<br />
gen<strong>om</strong> de låga priserna till en stor del utestänga den holländska <strong>och</strong> tyska<br />
konkurrensen. Försändelsen af vårt fabrikat till de Förenta Staterna via England<br />
har alldeles upphört; den inhemska tillverkningen synes der fullständigt<br />
tillfredsställa behofvet. Hvad beträffar de sydamerikanska marknaderna, synes<br />
största delen af införseln gå via Hamburg. Till Kina afsändes under det<br />
gångna året större partier, görande de ytterst låga priserna det möjligt för den<br />
nordiska produkten att uttränga den japanska tillverkningen, s<strong>om</strong> förut var<br />
den nästan ensamt rådande derstädes. Endast till Australien, s<strong>om</strong> tidigare<br />
var afnämare till en stor del af våra fosforstickor, försiggå stora konsignationer<br />
af japanska tändstickor, hvilka säljas till 1 sh. pr c. i. f. Australien.<br />
Till Bnrmah afskeppades flera partier, s<strong>om</strong> åtnjöto god efterfrågan. Kapkolonien<br />
är nu alldeles afstängd för oss på grund af den höga införseltullen<br />
af 4 sh. pr gross eller cirka 300 % af värdet.<br />
Papper <strong>och</strong> trämassa.<br />
Importen från Sverige till Storbritannien har enligt uppgift från Board<br />
of Trade haft följande <strong>om</strong>fattning:
369<br />
Från årets början till dess slut har afsättningen af papper varit trög med<br />
sjunkande priser, synnerligen för de ordinära sorterna. Följande noteringar<br />
kunna anses hafva varit gällande, nemligen för tryckpapper på rullar (till tidningar)<br />
2/a å 2 s /3 d. per Ib; för lägre qvalitet i ark l 7 /8 å 2 l /t d. per Ib,<br />
för tapetpapper på rullar l'/t å 2 l /% d. per Ib samt för <strong>om</strong>slagspapper från<br />
£ 13 till £ 18 per ton. Allt levereradt fritt till köparens magasin. Mekanisk<br />
trämassa, s<strong>om</strong> vid årets början var lågt noterad, har nedgått ytterligare,<br />
ehuru obetydligt, i pris under årets lopp. Följande noteringar voro vid årets<br />
slut gällande: för aspmassa torr £ 8 till £ 10. 10. 0 per ton; för granmassa<br />
torr £ 6 till £ 7. 10. 0 per ton; för brun granmassa torr £ 7. 5. 0<br />
till £ 7. 15. 0 per ton; för trämjöl £ 4. 10. 0 per ton med någon förhöjning<br />
för finare eller dubbelsorterad vara; för papp £ 10 till £ 12. 10. 0<br />
per ton; för s. k. »middles» £ 11. 10. 0 till £ 13. 10. 0 per ton. Kemisk<br />
trämassa har under året rönt stor efterfrågan; det oaktadt hafva priserna dera<br />
sjunkit hufvudsakligen tillföljd deraf att större qvantiteter deraf tillförts marknaden<br />
så väl från de förenade konungarikena s<strong>om</strong> från Tyskland. Priserna<br />
voro i början af året för blekt vara £ 20 till £ 22 per ton, för oblekt £<br />
16. 10. 0 till £ 18 per ton; i slutet af året för blekt vara £ 18. 10. 0<br />
till £ 20 per ton samt för oblekt £ 14 till £ 15 per ton. Kemiskt beredd<br />
halmmassa har varit mycket efterfrågad samt rönt stor uppmärksamhet <strong>och</strong><br />
har nära nog under hela året bibehållit sitt vid dess början noterade höga<br />
pris af £ 18. 10. 0 till £ 21 för god blekt, samt ända till £ 25. 10. 0 för<br />
extra fin qvalitet (ren <strong>och</strong> af hög hvit färg), allt beräknadt per ton, torr vigt.<br />
Denna artikel utföres vanligen i marknaden med 55 % fuktighet. A s. k.<br />
sulphitmassa har också varit stor efterfrågan, synnerligen <strong>om</strong> den varit ren<br />
<strong>och</strong> af hög hvit färg. Dock synes det s<strong>om</strong> <strong>om</strong> de i marknaden utförda partierna<br />
ej varit annat än profsändningar. De hafva också i allmänhet varit af<br />
ojemn qvalitet. Priset har hållit sig <strong>om</strong>kring £ 16. 10. 0 till £ 20 per ton<br />
för 50 % fuktighet, men efter torr vigt beräknadt.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
M. Björnstjerna.<br />
25
370<br />
Tabell n:o I.<br />
Uppgift å svenska <strong>och</strong> norska fartygs användande i varuförseln mellan<br />
Storbritannien <strong>och</strong> Irland samt andra länder.
Tabell N:o II.<br />
Drägtigheten af de fartyg, s<strong>om</strong> användts för import <strong>och</strong> export från <strong>och</strong><br />
till de Förenade konungarikena, fördelad efter de olika nationaliteterna.
Tabell n:o III<br />
Kolfrakter.<br />
Segelfartyg för 1884.<br />
372
Tabell n:o III (forts.)<br />
Kolfrakter.<br />
Ångfartyg för 1884.<br />
373
374<br />
Tabell<br />
Kol-<br />
Segelfartyg för
n:o III (forts.)<br />
frakter.<br />
375<br />
1884 Ångfartyg.
376<br />
Tabell N:o IV.<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på de hamnar in<strong>om</strong> Londons generalkonsulsdistrikt,<br />
hvarest vicekonsuler icke finnas anstälde, varande så väl barlastade<br />
s<strong>om</strong> lastade fartyg, men ej kustfarare inberäknade.
377<br />
Köpenhamn den 22 April 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Antallet og Drsegtigheden af svenske og norske Fartöier, der i Aarel 1884<br />
have losset eller indtaget Ladning i Havne i dette Generalkonsulats Distrikt,<br />
har ifölge indk<strong>om</strong>ne Opgaver vseret fblgende:<br />
a) Seilfartöier:<br />
b) Dampfartöier:<br />
1:o Svenske Fartöier.<br />
Totalsummen af ovennsevnte svenske Seil- og Dampfartöier under det <strong>om</strong>handlede<br />
Aar udgjör saaledes:
378<br />
Drægtighed, der fordeler sig paa fölgende Maade:<br />
Summe 4,528 Fartöier med 480,559 Tons, der i Sammenligning med<br />
Aaret 1883 udviser en Forögelse i Antallet af 5 Fartöier og en Drægtighed<br />
af 21,591 Tons.<br />
Efter Fradrag af de ved Aarets Begyndelse og Slutning overliggende Fartöier<br />
samt de i Aarets Löb kjöbte og solgte Fartöier, viser den svenske<br />
Skibsfart sig s<strong>om</strong> nedenstaaende tabellariske Oversigt udviser.
a) Seilfartöier :<br />
2:o Norske Fartöier.<br />
379<br />
Svensk Skibsfart i 1884.
) Dampfartöier:<br />
380<br />
Totalsunimen af ovennaevnte norske Seil- og Dampfartöier under det orahandlede<br />
Aar ndgjör saaledes:<br />
Drsegtighed, der fordeler sig paa fölgende Maade:
Norsk Skibsfart i 1884.<br />
Summe 1,789 Fartöier med 243,769 Tons, der i Sammenligning med<br />
Aaret 1883 udviser en Formindskelse af 95 Fartöier, men en Forögelse af<br />
46,032 Tons.<br />
Efter Fradrag af de ved Aarets Begyndelse og Slutning overliggende Fartöier<br />
samt det i Aarets Löb solgte Fartöi, viser den norske Skibsfart sig s<strong>om</strong><br />
nedenstaaende tabellariske Oversigt viser.<br />
381
382<br />
Betraeffende den af svenske Fartöier, i Fart paa Danmark, under Aaret<br />
1884 optjente Bruttofragt, saa har den ifölge erholdte Opgivelser udgjort:<br />
for svenske Seilfartöier<br />
for svenske Dampfartöier<br />
For svenske Fartöier, der med Last ere afgaaede fra danske Havne til<br />
Sverige, opgives den betingede Bruttofragt<br />
hvilket Belöb, sammenlagt med Ovenanförte, for ank<strong>om</strong>ne Fartöier, udgjör Kr.<br />
2,566,659,<br />
og udviser ved Sammenligning med foregaaende Aar en Formindskelse af<br />
Kr. 419,403.<br />
Den af norske Fartöier under Aaret 1884 i Fart paa Danmark optjente<br />
Bruttofragt har ifölge Opgivelse udgjort:<br />
for norske Seilfartöier<br />
for norske Dampfartöier<br />
og den betingede Bruttofragt for til Norge med Last afgaaede<br />
eller i det Hele et samlet Belöb af Kr. 2,516,105, og udviser i Sammenligning<br />
med Aaret forud en Forögelse af c:a Kr. 100,000.<br />
De i Distriktet under Aaret 1884 indk<strong>om</strong>ne Konsulatafgifter, s<strong>om</strong> tilk<strong>om</strong>me<br />
Konsulskassen, have udgjort:<br />
Ved Hovedstationen
ved Vice-Konsulsstationerne<br />
383<br />
Med Hensyn til de i dette General-Konsulat under Aaret 1884 foretagne<br />
Mönstrings-Expeditioner kan anfbres, at fra<br />
svenske Fartöier<br />
og fra norske Fartöier<br />
eller 92 Sömaend mindre end under Aaret 1883.<br />
Det sammenlagte Belöb af de ved General-Konsulatet under Aaret 1884<br />
udfserdigede SömandsinvisniDger belöber sig for svenske Söfolk til Kr. 450 og<br />
for norske til 465 Kr.<br />
Antallet af de fra General-Konsulatet udgaaede Skrivelser udgjorde:<br />
eller 19 Breve flere end under Aaret 1883.<br />
Antallet af de til General-Konsulatet indk<strong>om</strong>ne Skrivelser opgik til 901,<br />
hvilket er 67 flere end under Aaret 1883.<br />
Endvidere indk<strong>om</strong> under Aaret et Antal af 3,016 Styk til Söfolk adresserede<br />
Breve, s<strong>om</strong> udviser en Forögelse af 162 imod nasstforegaaende Aar.<br />
Ifölge til dette General-Konsulat indk<strong>om</strong>ne Meddelelser, er under Aaret<br />
1884 anmeldt et Antal af 20 svenske Fartöier s<strong>om</strong> Havarister i danske Farvande,<br />
hvoraf de 4 ere blevne kondemnerede, og af norske Fartöier et Antal<br />
af 43, hvoraf 22 ere blevne kondemnerede s<strong>om</strong> Vrag; af de norske Havarier<br />
indtraf 20 ved Kysterne af Island.<br />
Paa fölgende Steder her i Landet er oprettet Redningsstationer, nemlig:<br />
I Nörrejylland:<br />
Skagen, Höien eller Gammel-Skagen, Kandeflederne, Tversted, Nörre<br />
Tornby, Lönstrup, Lökken, Blokkins, Slette Strand, Thorup Strand, Lild Strand,<br />
Vixö, Hanstedholm, Klitmöller, Nörre Vorupör, Lyngby, Hedegaardene, Vester<br />
Agger, Thybo-Rin, Flyvholm, Ferring, Tuskjser, Thorsminde, Fjand, Vaedersö,<br />
Söndenig, Sönder-Lyngvig, Haarvig, Bjerregaard, Nymindegab, Hennestrand,<br />
Veirs, Blaavand, Rindby paa Fanö, Aalbaek, Fornaes, Vesterö og Österby paa<br />
Laesö, Anholt.
384<br />
II paa Bornholm:<br />
Rönne, Hasle, Allinge, Grudhjem, Svaneke, Snogebaek.<br />
III paa Möen:<br />
Aalbsek.<br />
Pra 1 April 1883 til 1 April 1884 ere ialt 104 Skibe strandede paa<br />
Kongerigets Kyster.<br />
Resultatet af Redningsvsesendets Virks<strong>om</strong>hed i de sidste 10 Aar har vseret,<br />
at fölgende Antal Mennesker ere reddede: 1875 140, 1876 71, 1877<br />
129 1878 196, 1879 95, 1880 186, 1881 207, 1882 239, 1883 143,<br />
1884 136.<br />
Ifölge en af Kjöbenhavns Politi meddelt Oversigt have Antallet af de Udvandrere,<br />
s<strong>om</strong> i Aaret 1884 bleve saavel direkte befordrede gjennem hervserende<br />
Udvandringsagenter, udgjordt 7,177, nemlig 3,760 Maend og 2,064 Kvinder<br />
samt 1,353 Börn. Af dette Antal Udvandrere vare 874 hjemmehörende i<br />
Kjöbenhavn, 4,362 fra det övrige Danmark, 1,195 fra Sverige og 746 fra<br />
andre Lande.<br />
Til de forenede nordamerikanske Stater befordredes 7,008 Personer, til<br />
Kanada 126, til Sydamerika og Sydafrika 21 samt til Australien 22. — Antallet<br />
af de Mormoner, s<strong>om</strong> sidste Aar befordredes fra Kjöbenhavn til England<br />
for derfra videre at afgaa til Utah, opgik til 698 Personer, deraf 173 Mandfolk<br />
og 234 Fruentimmer samt 291 B8rn.<br />
Af disse Mormoner vare 421 hjemme i Danmark, 277 i Sverige.<br />
Det sammenlagte Antal Udvandrere fra Kjöbenhavn var saaledes 7,875<br />
Personer, s<strong>om</strong> sammenlignet med Aaret 1883 udviser en Formindskelse af<br />
1,215 Personer.<br />
Importen til Danmark i Aaret 1884 af de forenede Rigers vigtigste Produkter<br />
har ifölge meddelte Opgivelser udgjort:<br />
a) Jern og Staal.<br />
I. Fra Sverige.<br />
Tilförseln af Stangjern fra Sverige var c:a 90,000 Cnt. mindre end Aaret<br />
forud, og Söm ligeledes 100 Cnt., derimod havde Importen af de övrige Jernvarer<br />
og Staal mere eller mindre steget.<br />
Partipriserne paa svensk smedet Stangjern, af bekjendt Tilvirkning, noteredes<br />
ifölge de af hervaerende Maeglere udgivne månedlige Prislister:
385<br />
Priserne paa svensk Staal noteredea ved Aarets Begyndelse til 10 V, à<br />
11 3/4 Kr. pr Cnt og holdt sig uforandret Resten af Aaret.<br />
Söm noteredes ved Aarets Begyndelse til en<br />
hvilken Pris holdt sig uforandret Resten af Aaret.<br />
b) Trævarer.<br />
Tilförselen af Bjelker og Sparrer samt Brsende og Planker var <strong>om</strong>kring<br />
650,000 Cbf. mindre end Aaret forud; af de andre Traesorter var Importen<br />
mindre, med Undtagelse af Bygningstömmer og Bnende, der var noget större.<br />
Ifölge Opgivelse fra hervserende Mseglere ere Partipriserne paa svenske<br />
Trævarer, iberegnet Told, under Aaret noteret til:<br />
hvilke Priser i Almindelighed ere noget lavere end under sidst afvigte Aar.<br />
c) Kornvarer.<br />
hvilken Tilförsel, med Undtagelse af Hvede, betydeligt översteg Aaret forud.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 26
d) Levende Kreaturer:<br />
386<br />
Saminenlignet med nsestforegaaende Aar har Tilförselen af levende Kreaturer<br />
fra Sverig vseret mindre, med Undtagelse af Svin og Grise, hvis Import<br />
har vaeret det dobbelte.<br />
e) Andre Landbrugs-Produkter:<br />
a) Trævarer:<br />
Tömmer, Planker, Brsed-<br />
II. Fra Norge hidförtes.<br />
Indförslen fra Norge af Tömmer, Planker, Braedder m. m. har vaeret<br />
650,000 Cbf. mindre end Aaret forud, hTorimod Indförslen af de övrige Trsevarer<br />
har vseret betydeligere större, i Saerdeleshed har Braende-Indförslen udgjordt<br />
1,319 Favne mere end Aaret forud.<br />
b) Fiskevar er:<br />
Sild:<br />
Liges<strong>om</strong> i Fjor tilförtes i Aar af Vaarsild kun Smaapartier, s<strong>om</strong> afsattes<br />
til Rusland og Sverig.<br />
Resten, c:a 25,000 Tdr, ere udförte til fremmede Steder.<br />
I Januar og Februar betaltes:
I Marta Maaned:<br />
I April, Mai og Juni:<br />
I Juli Maaned:<br />
387<br />
Derefter fremk<strong>om</strong> den nye Sild og der betaltes:<br />
I August og September:<br />
I October Maaned:<br />
I November og December:<br />
Alt fortoldede Priser.<br />
S<strong>om</strong> Pölge af det yderst mislige Fiskeri i Aar, saavel i Island s<strong>om</strong> i<br />
Norge, have Priserne gjenDemgaaende holdt sig meget höit. — Beholdningerne<br />
ere nu höist ubetydelige saavel i Norge s<strong>om</strong> överalt i Östersben og af denne<br />
Grund er det sikkert udenfor al Tvivl, at de nuvcerende Priser ville holde sig<br />
mindst paa deres nuvaerende Ståndpunkt og rimeligere henad Foraaret successive<br />
gaa opad. — Faktum er, at endog kun nogenlunde gode Kvaliteter snart ville<br />
k<strong>om</strong>me til at mangle, og hvad der herefter maatte indtraeffe sandsynligvis kun<br />
vil bestaa af torre, magre Varer.<br />
Tilförslen var c:a 6,600 Tdr mindre end forrige Aar.<br />
Fra Danmark udförtes i Aaret 1884:<br />
Levende Kreaturer:<br />
Til Sverig.
Kornvarer:<br />
Andre Landbrugs-Produkter:<br />
Levende Kreaturer:<br />
Kornvarer:<br />
Andre Landbrugs-Produkter:<br />
388<br />
Til Norge.
389<br />
Exporten fra Danmark til Storbritannien og Irland af levende Kreatnrer<br />
har i Aaret 1884 udgjort:<br />
Af Smör udförtes ligeledes under samme Aar fra Danmark til Storbritannien<br />
og Irland 130,710 Tdr, hvoraf 82,271 Tdr fra Kjöbenhavn.
Udförslen fra Esbjerg.<br />
Efter at Esbjerg Havu har vaeret aabnet for Trafiken i 10 Aar vil det maaake have sin Interesse at see hvilken Omfång<br />
Udföralen af nogle Hovedartikler har naaet i dettc Tidarum.<br />
390
391<br />
Ligeledes kan det maaske interessere at erfare hvorledes Trafiken har<br />
vasret under:<br />
Tuborg Toldsted 1884.<br />
Samtlige Iodtaegter til Statskassen have andraget Kr. 25,624, neinlig Indförselstold<br />
14,312 Kr., Skibsafgift 11,137 Kr., Skibsmaalingsafgift etc. 171 Kr.<br />
Skibifarten:<br />
Indgaaede fra Indlandet:<br />
1 Dampskib og 119 Seilskibe med 3,149 Tons Draegtighed og 2,349 Tons<br />
Belastning.<br />
Udgaaede til Indlandet:<br />
10 Dampskibe og 87 Seilskibe med 8,8367, Tons Drjegtighed og 226<br />
Tons Bestuvning.<br />
Indgaaede fra Udlandet:<br />
24 Dampskibe og 172 Seilskibe med 28,138 Tons Draegtighed og 22,595<br />
Tons Bestuvning.<br />
Udgaaede til Udlandet:<br />
24 Dampskibe og 188 Seilskibe med 19,621 1/2 Tons Drsegtighed og 2,638<br />
Tons Bestuvning.<br />
Af ovennaevnte Antal Fartöier og Draegtighed har Havnen under naevnte<br />
Aar vaeret besögt af:<br />
10 svenske Fartöier med en Draegtighed af 675 Tons<br />
32 norske » » » » 14,986 »<br />
Indfdrte og fortoldede Varer:<br />
111,700 ffi Terpentinolie, 129.632 ffi Telegrafkabel, 76,811 « Olie,<br />
3,400 Cbf. Trselast, 20,824 Tdr Steenkal og 101 ® Kaffee.<br />
Losset og tilskrevet Kreditoplaget:<br />
1,0147, Cm. Lajst Steenkul, 19,222,380 « Petroleum og 2,012,690
392<br />
For Islands Vedk<strong>om</strong>njende k<strong>om</strong> hertil at Torskefiskeriet i Aar var ringe,<br />
og for Vester- og Sönderlandets Vedk<strong>om</strong>mende endog maa betegnes s<strong>om</strong> mislykket.<br />
Af Love for Island angaaende Skibsfart og Handel er der i den sidste<br />
Tid ingen emanerede, derimod vedtog Althinget i sin sidste Samling (1883) et<br />
Lovforslag, der gik nd paa at give Islaendere, bosatte i Island, Ret til at leie<br />
fremmede Skibe med fremmed Besaetning til at drive Fiskeri med Island; men<br />
denne Lov har endnu ikke opnaaet kongelig Stadfaestelse og det turde vistnok<br />
vaere tvivls<strong>om</strong>t <strong>om</strong> den overhovedet bliver stadfaestet, efter den Stilling s<strong>om</strong><br />
Regjeringen synes at indtage ligeoverfor Spörgsmaalet <strong>om</strong> Fiskeriet under Island.<br />
Fra Island hidförtes under Aaret 1884:<br />
Den direkte Export af Klipflsk fra Island til Spanien under Aaret 1884<br />
anslaaes til c:a 4,120,000 ® og til England c:a 2,530,000 S.<br />
Fragtmarkedet i Aaret 1884 antog, efterhaanden s<strong>om</strong> Tiden skred frem,<br />
en slettere og slettere Karakter og endte tilsidst med en saadan Slaphed i alle<br />
Brancher at saavel Seilskibe s<strong>om</strong> Dampskibe tidlig paa Hösten maatte formindske<br />
den seilende Flaade, ved at laegge op af Mangel paa Fragter.<br />
Da Höstreiserne i Regien ere de, der skulle bringe det endelige Overskud<br />
for Aarets Arbeide, efter at S<strong>om</strong>merreiserne ere gjorte, for at daekke Udrustning<br />
og Assurance, er Aaret, for de fleste Rederiers Vedk<strong>om</strong>mende, sluttet<br />
uden Overskud, ja, i mange Tilfaelde med rent Underskud og har saaledes<br />
svsekket Evner og Lysten til tidligt at begynde det nye Åars Seillads, for hvilket<br />
Udsigterne ikke ere lysere end for 1884.<br />
Det eiend<strong>om</strong>melige ved Fragtforholdene i 1884 var det, at der egentlig<br />
ingen Steder herskede Liv; alle de store Aarer vare matte. Farten paa Ostindien,<br />
Kina, Australien og S:t Francisco var saa ringe, at den store Tonnage,<br />
s<strong>om</strong> disse Hovedrouter pleie at absorbere, ikke kunde finne lönnende Beskjaeftigelse,<br />
hvor den pleiede og derfor sögte ind i Farten paa Östersöen, Sortehavet,<br />
de forenede Stater o. s. v., hvor den bragte yderligere Nedgång i de allerede<br />
staerkt trykkede Fragter.<br />
Seilskibsfarten i Östersöen led i 1884 egentlig for förste Gäng uhyre<br />
under Konkurrencen med Dampskibene, i det disse vseltede sig ind i Traemarkedet<br />
og kontraherede ofte paa Forhaand for 4 å 5 Reiser til saa lave Rater<br />
at Seilskibene ikke kunde fölge med. — Tömmer, s<strong>om</strong> Seilskibene troede tidligere<br />
at skulle have for sig selv, blev accepteret af Dampskibene, ja selv holländske<br />
Bjelker bleve accepterede i hele Ladninger af Dampere.<br />
De ordinaire Told- og Skibsafgifter samt Brændeviinsbrændingsafgifter<br />
m. v. have fra 1 April 1884 til 28 Februar 1885 udgjort tilsammen<br />
Brutto 24,785,528 Kr. imod 24,334,469 Kr. i de tilsvarende 11 Maaneder
393<br />
af Finanteaaret 1883—84. — Af den förstnaevnte Bruttosum have de enkelte<br />
Afgiftsbrancher hver isser indbragt fölgende Specialbelöb, nemlig:<br />
Indförselstold og Stempelafgift af Spillekort samt Produktionsafgift af indenlandsk<br />
Roesukker = 21,940,409 Kr.; Pakhnsleie, derunder indbefattet<br />
Lagerafgift af Frilagerlokalerne i Kjöbenlavn og Helsingör, 79,972 Kr.; Skibsafgift<br />
og Skibsmaalingsgebyhr 942,893 Kr.; Braendeviinsbraendingsafgift 1,689,034<br />
Kr. og forskjellige övrige Indtaegter, blandt hvilke Rekognitioner af Reisende<br />
for fremmede Handelshuse og af koncessionerede Kniplinghandlere, 133,220 Kr.<br />
Hvad Danmarks ekon<strong>om</strong>iske Tilstand betraeffer, da har denne i Aarets<br />
Löb i det Hele taget vaeret Gjenstand for adskillige Betragtninger og Undersiigelser;<br />
man har saaledes gjort opmaerks<strong>om</strong> paa at Landets Tilgodehavende i<br />
Udlandet er bleven betydeligen formindsket, at Sparekassernes Beholdninger ikke<br />
udvise nogen Tilvaext, men snarere en Tilbagegang af danske Vaerdipapirer, idet<br />
disse, for hvilke Markedet hidtil saagodts<strong>om</strong> udelukkende maatte söges i Indlandet,<br />
nu i store Belöb ere blevne udförte til Udlandet, for at daskke den<br />
Gjaeld, man ikke har kunnet betale med Landets Produkter og industrielie<br />
Frembringelser, medens paa den anden Side Beholdningen af udenlandske Vaerdipapirer<br />
er formindsket. Disse Omstasndigheder tjene til Illustration af det<br />
Misforhold, der i senere Aar har vaeret raadende ved Landets Export og Import,<br />
medens, i det Hele taget, en Stigning af Toldindtraderne har vaeret raadende;<br />
denne Stigning kan nemlig saa långt fra anses s<strong>om</strong> Bevis paa ekon<strong>om</strong>isk<br />
Fremgang, at man tvertimod maa betragte den med Mistillid, forsaavidt<br />
det i en ikke ringe Grad er Importen af »Luxusartikler», der har bidraget til<br />
at fylde Toldvæsenets Kasser.<br />
Dette Forhold mellem Import og Export, til Sidstnasvntes Disfavenr, har,<br />
med en stedse stigende Skale, viist sig i sidste Femaarsperiode og er efter<br />
sidste Opgave naaet op til et Minus for Exporten af 89 Millioner Kr., idet<br />
Samme kun gaar op til 200, medens Importens Vaerdi belöber sig til 289<br />
Millioner Kr. — Hvad angaar de saerskilte Varegrupper, viser sig saerlig en<br />
staerk Forögelse af Indfbrselen og Forbruget af törrede, syltede og udenlandske<br />
Frugter, Galanterivarer, Manufakturvarer og af Kolonialvarer, Sukker, Kaffe og<br />
Tobak samt af Glasvarer.<br />
Til naermere Belysning af oven udviklede ekon<strong>om</strong>iske Forhold, bemasrkes<br />
endvidere at d. 30 Juni f. A. fandtes i Udlandet 4 % kongl. danske Obligationer<br />
for <strong>om</strong>trent 15 Millioner og Husmands Kreditobligationer for 7 Millioner,<br />
af Landmandsbankaktier for 2,600,000, af östsjaellandske Jernbaneaktier<br />
for 3 Millioner, af jydske Kreditförenings Obligationer for 1/2 Million og<br />
af store Nordiske Telegrafaktier fandtes samtidigen ikke mindre end 21,700,000<br />
(Aktiekapitalen udgjör 27 Millioner) paa fremmede Haender; en större Deel af<br />
disse Aktier have dog allerede i tidligere Periode vaeret paa fremmed Haand;<br />
hertil k<strong>om</strong>mer endvidere at Bankernes Valuta i det sidste Aar er nedgaaet<br />
med 12 Millioner, hvorhos har vaeret raadende en staerk Priisnedgang saerlig<br />
paa Industriens Omraade, navnlig for Sukkeraktier, formedelst Priisnedgang i<br />
denne Vare, samt for Dampskibsaktier, paa Grund af de lave Fragter.<br />
Paa den anden Side maa tages med i Betragtningen, at Landbruget,<br />
ihvorvel det har virket under mindre heldige Konjunkturer, baade med Hensyn<br />
til selve Hösten og til Varernes Priis, dog har foröget sine Produktionsmidler,<br />
efters<strong>om</strong> det dyrkede Areal er tiltaget i de sidste 10 Aar med <strong>om</strong>trent 22<br />
Kvadratmile, altsaa et Areal s<strong>om</strong> Lolland, hvorhos da ogsaa Kornproduktionen
394<br />
i de sidste 5 Aar er foröget med 1 1/2 Million Tönder og Fremgangen i Kreaturholdet<br />
samtidigen med c:a 100,000 Styk. — Balancen maa saaledea overhovedet<br />
siges at vaere til Disfayeur for Landet, og det vil saaledes, dersonj<br />
ikke saerdeles gode Aar k<strong>om</strong>me, snart blive en bydende Nödvendighed at tilveiebringe<br />
en passende Ligevsegt mellem Produktion og Forbrug.<br />
Inden Industriens og Handelns Omraade er iövrigt ikke indtraadt noget<br />
säreget maerkbart, liges<strong>om</strong>, i det Hele taget, paa Lovgivningens Omraade, i det<br />
Alt <strong>om</strong>trent stagnerer paa Grund af den staaende Usamdrsegtighed, der bar<br />
vaeret og er raadende mellem Lovvaerkets nödvendige Faktorer, Regjeringen og<br />
Landstinget paa den ene Side og Folketinget paa den Anden.<br />
Her vedlsegges endelig en Opgave över Forholdet mellem dansk og svensk<br />
samt norsk Vsegt og Maal.<br />
H. C. Lorck.
S:t Petersburg.<br />
395<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet framgår af följande 6fversigt:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo:<br />
Från distriktet afgingo:<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo:<br />
Från distriktet afgingo:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 356 <strong>om</strong> 105,326.80<br />
tons drägtighet, hvaraf 115 svenska <strong>om</strong> 36,611.66 tons <strong>och</strong> 241 norska <strong>om</strong><br />
68,715.14 tons<br />
eller fördeladt pä de skilda hamnarna till:
396<br />
Hela antalet med last afgangna fartyg utgjorde 412 <strong>om</strong> 115,647.19 tons<br />
dragtighet, hvaraf 191 svenska <strong>om</strong> 55,103.16 tons <strong>och</strong> 221 norska <strong>om</strong><br />
60,544.03 tons.<br />
Deraf k<strong>om</strong>mo på de olika hamnarna:<br />
År 1883 utgjorde sammanlagda antalet af med last till <strong>och</strong> från distriktet<br />
ank<strong>om</strong>na <strong>och</strong> afgangna svenska <strong>och</strong> norska fartyg 800 <strong>om</strong> 250,598 tons <strong>och</strong><br />
år 1884 768 fartyg <strong>om</strong> 220,974 tons, hvilket visar en förminskning af 32<br />
fartyg <strong>och</strong> 29,624 tons, s<strong>om</strong> detta år uteslutande drabbar den norska <strong>handel</strong>sflottan.<br />
Förtjenta bruttofrakter uppgå till följande belopp:<br />
För svenska fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till:<br />
För svenska fartyg s<strong>om</strong> afgått från:<br />
För norska fartyg s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong>mit till:
397<br />
För norska fartyg s<strong>om</strong> afgått från:<br />
Bruttoink<strong>om</strong>sten af de Förenade rikenas fraktfart på distriktet utgör således<br />
1,832,138 kronor eller 1,132,221 kronor mindre än år 1883. Under den<br />
föregående femårsperioden visar de Förenade rikenas fraktfart på distriktet följande<br />
förhållanden:<br />
För svensk räkning såldes i S:t Petersburg ångfartyget »Mathilda» från<br />
Motala, <strong>om</strong> 21.67 tons drägtighet, för ett belopp af 44.000 kronor.<br />
Till Kronstadt & S:t Petersburg ank<strong>om</strong>mo år 1884 1,278 ångfartyg <strong>om</strong><br />
881,784 tons <strong>och</strong> 647 segelfartyg <strong>om</strong> 129,956 tons, eller tillsammans 1,925<br />
fartyg, mätande 1,011,740 tons, af följande nationer, nemligen:<br />
inbegripet 7 öfvervintrande<br />
från år<br />
1883 <strong>och</strong> 41 kustfarare.<br />
Sjöfarten på Cronstadt varade från den — — till den — november.<br />
o maj &£<br />
Från Sverige infördes till S:t Petersburg ungefär följande varor:<br />
111,400 centner tackjern, 8,500 centner <strong>och</strong> 1,725 bundtar stångjern,<br />
13,400 centner, 771 kolly <strong>och</strong> 49 ringar rundjcrn, 14,280 centner jernmalm,<br />
300 ringar telefontråd, 260 lådor spik, 601 kolly jernplåt, 290 stycken jernvägshjul,<br />
653 kolly maskindelar, 737 kolly åkerbruksredskap, 6 stycken ångslnpar,<br />
3:ne åkdon, 1,716 tunnor rödfärg, 1,020 tunnor krita, 7,255 tunnor<br />
cement, 972,900 st. eldfast tegel, 21,696 centner feltspat, 720 centner lera.<br />
200 st. ler-rör, 132 fat <strong>och</strong> lådor anjovis, 31 kolly asfaltfilt, 136 lådor black,<br />
30 lådor böcker, 31 kolly kemikalier, 47 lådor fajans, 96 säckar frö, 50<br />
säckar gödningsämnen, 51 lådor glas, 188 kolly möbler, 13 lådor punsch, 39<br />
lådor tändstickor, 33,716 st. t<strong>om</strong>fat.
398<br />
Följande norska varor infördes till distriktet:<br />
Från S:t Petersburg utfördes till Sverige år 1884 med 159 fartyg af<br />
olika nationer, mot 94 år 1883, hufvudsakligast följande varor:<br />
Från Reval till Sverige med svenska fartyg:<br />
Från Reval till Sverige med norska fartyg:<br />
Under samma tid utfördes från distriktet till Norge ungefär följande varor<br />
från S:t Petersburg med 19 fartyg mot 13 år 1883:<br />
Från Reval med norska fartyg:<br />
Råg 2,200 tschetwert.
399<br />
Från Narva två laster bräder (qvantum icke uppgifvet).<br />
Enligt uppgift öfver exporten af spanmål frän S:t Petersburg, skeppades<br />
år 1884:<br />
7,636,917 tschetwert & kubl mot 7,847,003 år 1883.<br />
Under den föregående femårsperioden utgjorde exporten från S:t Petersburg:<br />
Narva besöktes år 1884 af inalles 120 fartyg, mätande 28,111 registertons,<br />
hvaribland 13 ångfartyg <strong>om</strong> 6,365 registertons, <strong>och</strong> varu<strong>om</strong>sättningen<br />
uppgick till ett belopp af 2,268,000 rubel, hvaraf på export 480,000 rnbel<br />
<strong>och</strong> på import 1,788,000 rubel.<br />
Af importartiklar framhållas:<br />
Revals <strong>handel</strong> har under loppet af år 1884 visat en minskning så väl i<br />
export s<strong>om</strong> import <strong>och</strong> enligt vicekonsulns derstädes <strong>om</strong>döme har den dåliga<br />
skörden i Kyssland <strong>och</strong> den oväntade stegringen i kursen utöfvat ett hindrande<br />
inflytande å export<strong>handel</strong>n. Ut<strong>om</strong>dess lider Revals <strong>handel</strong> af konkurrensen med<br />
Libau, till hvilken hamn isynnerhet utförseln af råg förflyttat sig, emedan<br />
jernvägsfrakten ställer sig billigare från Rysslands rågprodueerande trakter till<br />
Libau än till Reval, oaktadt våglängden är densamma. Hafre exporteras ännu<br />
öfver Reval, men skörden af detta sädesslag var i år mindre rik <strong>och</strong> priset<br />
högt. — Import<strong>handel</strong>n har stått tillbaka, emedan förhöjd tull <strong>och</strong> svåra tullförhållanden<br />
i öfrigfc <strong>om</strong>öjliggjort införseln af åtskilliga artiklar. Transito<strong>handel</strong>n<br />
drager sig äfven allt mera till Libau, hvars hamn är isfri, hvilket visserligen<br />
de tvenne sista åren varit fallet äfven med Reval <strong>och</strong> Baltischport, men<br />
dock hörer till undantagen. Bland alla Rysslands östersjöhamnar har Reval<br />
deremot att uppvisa den största importen af b<strong>om</strong>ull, grundad på den <strong>om</strong>ständigheten<br />
att äfven de största fartyg kunna inlöpa till Reval, hvilket icke är<br />
förhållandet med hamnen i Libau.<br />
Frakterna i Reval voro i följd af den ringa exporten ovanligt låga <strong>och</strong><br />
felade emellanåt alldeles, så att till <strong>och</strong> med små norska ångare måste afgå till<br />
Libau, att der söka frakt. Reval uppvisade i år för första gången det ovanliga<br />
förhållandet att ryskt salt från Krim sjöledes dit infördes mot en frakt<br />
af till en början 17 shillings <strong>och</strong> sedermera under vintermånaderna 27 shillings<br />
pr ton.<br />
I enlighet med nu tillgängliga statistiska uppgifter, belöpa sig Rysslands<br />
tullink<strong>om</strong>ster från den 1 januari till den 1 december 1884 till 85,665,051<br />
kreditrubel mot 89,961,540 rubel under samma tid förlidet år, eller en förminskning<br />
af 4,296,489 rubel.
400<br />
Under samma tid utgjorde värdet af Rysslands export 530,134,000 rubel<br />
<strong>och</strong> import 453,452,000 rubel. Värdet af exporten af ryska produkter til!<br />
Sverige-Norge, allt under förbemälde period, utgjorde 16,736,000 rubel; värdet<br />
af importen från de Förenade rikena till Ryssland finnes icke särskildt<br />
uppgifvet.<br />
Bland till Ryssland införda varor, s<strong>om</strong> möjligen kunna hafva allmännare<br />
intresse, tillåter jag mig anföra följande:<br />
Till Rysslands hamnar i Europa aiik<strong>om</strong>mo inalles:<br />
från samma hamnar afgingo:<br />
Vexelkurserna på S:t Petersburgs börs på årets sista kursdag, den 28<br />
december, voro följande:<br />
G. L. Sterky.<br />
Innehåll: Köpenhamn (sid. 377), London (sid. 337), S:t Petersburg (sid. 395).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRICKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 7.<br />
San Francisco den 7 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I Aarets Löb har ingen direkte Förbindelse fundet Sted mellem de forenede<br />
Kongeriger og San Francisco Konsulat Distrikt.<br />
Ingen svenske og kun 3 norske Skibe med en sammenlagt Drsegtighed af<br />
2,907 Tons ank<strong>om</strong> hertil i 1884 og en indfortjent Bruttofragt £ 1,472. 10. 0,<br />
derimod afgik 6 norske Skibe med en sammenlagt Drsegtighed af 5,422 Tona<br />
og udgjorde deres indfortjente Bruttofragt £ 9,810.<br />
Af Konsulatet indkasseredes og afsendtes Arvemidler<br />
Kr. 2,184.50 mindre end det forrige Aar.<br />
Fra Fartöierne römte 2, afmönstredes 9, paamönstredes 10, og blev Hyrekontrakten<br />
fornyet for 6 Mand.<br />
Fragterne for Seilfartöier have vrsret til Cork for Ordre pr Ton under:<br />
Söfarten. Opgave över Antallet af Fartöier og Tons indklarerede i San<br />
Francisco Havn i 1884:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 27
Af Skibe udklareredes i 1884:<br />
402<br />
Hvalfangerflaaden bestaar nu af 40 Skibe, hvoraf 9 ere foraynede med<br />
Damphjaelpmaskine. Udbyttet af Aarets Fångst udgjör 20,645 Barrels Hvaltran,<br />
315,212 8 Hvalfiskben og 5,372 8 Elfenben.<br />
Torskefisket. S<strong>om</strong> forrige Aar sysselsattes ogsaa iaar 17 FartSier med
403<br />
dette Fiskeri saavel i Nserheden af Chaumagin-Öerne s<strong>om</strong> i det Okotske Hav<br />
og Behrings-Straedet. Fångsten udgjorde 1,619,000 Fisk.<br />
Guld-, Sölv-, Kobber- og Bly-Produktionen anslaaes i Staterne og Territorierne<br />
vestenfor Missourifloden til en Værdi af 84,975,954 Dollars mod<br />
90,313,612 Dollars i 1883, og kan fordeles saaledes:<br />
I hervaerende Mynt praegedes under Aaret '24.278,996 Dollars mod<br />
31,251,000 i 1883.<br />
Hveäehösten i Californien er den störste man nogensinde har seet, og anslaaes<br />
Udbyttet for 1884 til 34,452,113 Centals. Den förste Januar 1885<br />
tilbagelaa her efter de sikkreste Beregninger 20,640,200 Centals. I Aarets<br />
Löb udskibedes 12,130,815 Centals til en Vaerdi af 17.283,397 Dollars, imod<br />
12,968.547 Centals til en Vasrdi af 22,973,822 Dollars i 1883.<br />
Meel. Exporten for 1884 udgjorde 1,192,347 Barrels til en Vaerdi af<br />
5,313,401 Dollars, imod 1,254,519 Barrels vscrdsat til 6,158,416 Dollars i<br />
1883.<br />
Byg. Af denne Artikel blev i 1884 indhöstet <strong>om</strong>trent 14,259,344 Centals,<br />
s<strong>om</strong> man tör anslaa til en Gjennemsnitspriis af Doll. 1 pr Cental.<br />
Vän. 15,000,000 Gallons produeeredes i Californien i Aarets Löb. Heraf<br />
udskibedes Söveien (mestendels til New-York) 1,207,965 Gallons viierderet til<br />
Dollars 687,824 imod 1,290.387 Gallons til en Vaerdi af 709,702 Dollars.<br />
Med Jernbane afsendtes til forskjellige Steder i de forenede Stater 2,260,493<br />
Gallons til en Vaerdi af 1,245.000 Dollars, imod 1,880,751 Gallons vserderede<br />
til 1,034,413 Dollars i 1883.<br />
Brcenäeviin (Brandy). Produktionen heraf er anslaaet til 400,000 Gallons.<br />
Heraf afskibet <strong>om</strong>trent 232,963 Gallons vaerderet til 524,167 Dollars.<br />
Rosiner og andre törrede Frugter. Udförselen heraf kan anslaaes til en<br />
Vasrdi af Dollars 803,600. Af Frugt var preserveret 13.750,000 Daaser og<br />
af Grönsager 544,000 Daaser. Taget til en Gjennemsnitpris af Dollars 2 pr<br />
Dusin vil dette give en Suin af Dollars 2,382,332.<br />
Uldproduklionen i Californien i 1884 anslaaes til 37,415,330 8. Fra<br />
Oregon ank<strong>om</strong> hertil 6,627,000 ® og fra andre Steder 667,000 ffi. Heraf<br />
udskibedes 34,558.822 "ffi til en Vaerdi af 6,000,000 Dollars og tilbagelaa ved<br />
1884 Åars Udgang <strong>om</strong>trent 6,000,000 «.<br />
Kviksölv. Produktionen af denne Vare belöb sig i 1884 til 27,294 Flasker<br />
mod 47,365 Flasker i 1883. Vaerdien sattes til 439,281 Dollars. Grunden<br />
til denne betydelige Reduktion maa alene söges i den Onistamdighed at
404<br />
man her ikke kaa konkurrere med europseiske Miner, hvor Arbeidspengene er<br />
saa nieget billigere.<br />
Trælast. Indförselen af Planker, Bord og Tömmerstokke tör man anssette<br />
til 265,885,593 Fod og Udförselen til 15,000,000 til en Vajrdi af 345,000<br />
Dollars.<br />
Lax. Af preserveret Lax indpakkedes paa Stillehavskysten 809,500 Kasser<br />
til en Vaerdi af 3,500,000 Dollars. Heraf har Columbiafloden produceret<br />
det meste, nemlig 629,000 Kasser, Floderne i Californien 115,000 Kasser og<br />
Floderne i Alaska og Britisk Columbia Resten. Fra Columbiafloden indförtes<br />
215,789 Kasser til San Francisco, 77,958 til New-York, 95,380 til London<br />
og 260,000 til Liverpool.<br />
Af Humle höstede man paa denne Kyst i 1884 <strong>om</strong>trent 71,000 Baller,<br />
nemlig i Californien 41,000, i Oregon 8,000 og i Washington Terr. 22.000<br />
Baller til en Gjennemsnitsvsegt af 180 5? pr Balle. Prisen paa denne Vare<br />
läder sig vanskeligt besteinine, men turde man kanske saette samme til 11 Cent<br />
pr 8 overhovedet eller anslaa Vserdien af dette Åars Höst til 1,400,000 Doll.<br />
Honning. Af denne Vare er alene i Californien produceret det enorme<br />
Kvantum af 9,000,000 S. Hele Udbyttet for de forenede Stater anslaaes til<br />
60,000,000 Pund, altsaa bar California ^Eren af naesten 1/5 Part.<br />
Steenkul. Heraf ank<strong>om</strong> i Aarets Lob til denne Havn:<br />
I forrige Åars Rapport har Konsulatet opgivet Bugserdampskibenes Taxter.<br />
Disse ere fremdeles de samme paa Papiret, men Konkurransen har nu bragt det<br />
til at det ene K<strong>om</strong>pagni slaar Priserne ned for det andet og er det derfor<br />
ofte at Bugsering kan faaes for en meget billig Penge.<br />
Vice-Konsulen i Portland, Oregon, bar indsendt til Konsulatet fölgende<br />
Årsberättelse för år 1884.<br />
»Under det förflutna året ank<strong>om</strong> hit endast ett skandinaviskt fartyg, norska<br />
barken »Jorsalafarer», 656 tons. Fartyget anlände hit den 26 april efter<br />
en 8 dagars resa frän Victoria B. C. med en last af engelska varor, <strong>och</strong><br />
utklarerade för England den 10 juni med en last af 36,861 bushels hvete <strong>och</strong><br />
en frakt af 42 sh. 6 d. Ingen af besättningen rymde.<br />
Frakterna under året till Cork för ordres voro följande:
405<br />
Exporten under året uppgick till ett värde af 11,932,851 dollars; de förnämsta<br />
artiklarne voro hvete till ett belopp af dollars 3.380,725, mjöl doll.<br />
2,219,094, lax doll. 2,648,599, ull doll. 1,403,758, timmer, plankor etc.<br />
doll. 327,518, kreatur doll. 1,500,000, humle doll. 524,117.<br />
Importen. Importen af inhemska varor uppgick till ett värde af doll.<br />
18,686,129 <strong>och</strong> af utländska till ett värde af doll. 1,013,866; <strong>och</strong> bestod den<br />
utländska förnämligast af tenn, koppar, specerivaror <strong>och</strong> kinesiska varor.<br />
Hveteskörden i Oregon förlidet år uppskattades till <strong>om</strong>kring 6,000,000<br />
amer. bushels. Af ull klipptes <strong>om</strong>kring 8,500,000 amer. pund.<br />
På Columbiafloden inpackades 629,000 lådor lax.<br />
Under året befraktades för främmande land 86 fartyg <strong>om</strong> 92,272 registertons,<br />
af hvilka 65 voro engelska, 18 amerikanska, 2 tyska <strong>och</strong> 1 norskt fartyg,<br />
<strong>och</strong> äro här fär närvarande 22 fartyg intagande last af hvete <strong>och</strong> mjöl <strong>och</strong> 26<br />
på väg till Portland.<br />
Af svenska <strong>och</strong> norska varor hafva förut<strong>om</strong> jern svenska säkerhetständstickor<br />
<strong>och</strong> svensk punsch varit synliga i marknaden.<br />
Af arfsmedel sändes följande: efter aflidne A. B. Jebsen dollars 35.01 <strong>och</strong><br />
Johan Petterson dollars 304.90.<br />
Oaktadt årets gröda var god <strong>och</strong> laxfisket godt, voro tiderna dåliga i Oregon.<br />
Hvetepriserna voro låga <strong>och</strong> penningar svårt att låna äfven mot god säkerhet.<br />
Följderna af öfverdrifna spekulationer för norra Stillahafsbanans öppnande<br />
visade ett bedröfligt resultat <strong>och</strong> priserna på stadsfastighet <strong>och</strong> jordegend<strong>om</strong><br />
äro i dag helt olika mot hvad de voro för 2 år sedan. Dock synes Oregon<br />
gå framåt, flera jernvägslinier hafva fullbordats, invandringen fortgår <strong>och</strong><br />
landet befolkas med en god klass af jordbrukare, hvaraf en stor del tillhör<br />
den svenska <strong>och</strong> norska nationen.<br />
Folkmängden i Oregon uppgår till <strong>om</strong>kring 250,000 oeh i Portland till<br />
<strong>om</strong>kring 35,000.<br />
Helsotillståndet under det gångna året var godt <strong>och</strong> några svårare smittosamma<br />
sjukd<strong>om</strong>ar visade sig ej.»<br />
Vice-Konsulens i »Seattle Washington Territoriet Rapport for Aaret 1884<br />
lyder i Oversaettelse saaledes:<br />
»Ingen svenske eller norske Skibe ere blevne anmeldte mig at have besögt<br />
dette Distrikt.<br />
Der var i Fiskalaaret, endende 30:te Juni 1884, ifölge Opgave fra Toldboden,<br />
ank<strong>om</strong>met og afgaaet 1,788 Fartöier med en sammenlagt Dragtighed af<br />
998,513 Tons. Af dette Antal var 345 Kystfarere, draegtig 326,125 Tons, og<br />
1,443 fremmede Fartöier, draegtig 672,388 Tons.
406<br />
Tredieparten af de Skibe der farer fra Puget Sound til San Francisco og<br />
andre Havne paa Kysten her er hvad man kalder »Licensed vessels», det vil<br />
sige have Tilladelse fra Toldkammeret at gaa og k<strong>om</strong>me uden der<strong>om</strong> at gjöre<br />
nogen Anmeldelse. Disse Skibe ere ikke indtagne i ovenstaaende Opgave., Tager<br />
man dem, er det fundet at den Flaade der besögte Puget Sound bestod af<br />
2,384 Skibe med en Tonnage af 1,331,351 Tons.<br />
Den maanedlige Ank<strong>om</strong>st og Afgang af Skibe for 1884 tör gjennemsnitlig<br />
anssettes til 149 Fartöier.<br />
Totalsummen af Udförselsv«rdien for 1884 belöber sig til Doll. 1,946,394.<br />
Opgave över de fremmede Lande til hvilke Skibe have vseret klarerede:<br />
Britisk Columbia, Sandwicks-Öerne, Kina, Japan, Mexico, Australien, Syd-America,<br />
England, Irland og Central-America samt Fidji-Öerne.<br />
Den vaesentligste Artikkel for Export er Trselast.<br />
Aaret 1884 har vseret et godt Aar for Skibe seilende paa Udlandet. Puget<br />
Sonnd Trselast nyder nemlig livlig Efterspörgsel der, og s<strong>om</strong> det nu tegner<br />
vil Sögningen i 1885 blive betydelig större end den var i 1884. Skibe<br />
i denne Fragt (paa Udlandet) vil tjene Penge.»<br />
Konsulatet skal forend man udtaler sig <strong>om</strong> de almindelige Forbolde her i<br />
San Francisco henlede Opmaarksoniheden paa en ny Forretning her, nemlig<br />
Udskibningen til Europa og Australien af den saakaldte Eedwood (Sequoia sempervirens).<br />
Syv store Skibe ere afgaaede herfra til Europa medbringende naesten<br />
5 Millioner Kvadradfod, og synes det s<strong>om</strong> Våren har vundet megen Sympati.<br />
Forraaderne her ere uhyre store, og man forventer en betydelig Forretning<br />
i denne Branche. Til de nuvaerende Priser og Fragter kan den leveres<br />
i England til 2 Sh. 6 d. pr Kub.-Fod. Denne Traesort, der er meget let at<br />
forarbeide, kan anvendes saavel til Möbler s<strong>om</strong> Huse og udmsarker sig i Sserdeleshed<br />
ved sin Evne at taale alt slags Veir samt modstaa Forraadnelse. De<br />
uhyre Dimensioner Trseerne opnaa ere noks<strong>om</strong> bekjendte. Stokke til 52 T<strong>om</strong>mers<br />
Diameter sees ikke skjeldent.<br />
Til San Francisco har ingen direkte Indförsel af svenske eller norske Varer<br />
fundet Sted, men er Jern, Tjaere, Trän, Sikkerhedsfyrstikker, svensk Punsch<br />
og norsk Aquavit synlige i Markedet. Importen af Öl er <strong>om</strong>trent aldeles standset,<br />
da man her nu brygger en fuldstasndig saa god <strong>om</strong> ikke bedre Vare og<br />
Prisen er billigere.<br />
Uagtet den rige Höst af man kan sige alt hvad California producerer, har<br />
Tiderne dog vseret ganske ualmindelig daarlige. Forholdene i Europa og de<br />
lave Prisen paa alle Exportvarer, isasrdeleshed paa Hvede (Californias Hovednsäringsmiddel),<br />
har bragt en Livlöshed i alle Forretninger, og man faar kuns<br />
haabe at 1885 vil blive istand til at bringe bedre Tider. Mange Skibe ere<br />
oplagte paa Grund af lave Fragter og adskillige Fabrikker have maattet standse<br />
sin Drift. S<strong>om</strong> Fölge heraf har Arbeidslösheden vseret stor, saavel blandt<br />
Sömaend (Störsteparten af hvilke ere Skandinaver) s<strong>om</strong> blandt dem der söge<br />
sin Levevei paa Landjorden.<br />
Udsigterne for 1885 Aars Höst ere gode til Dato.<br />
Helbredstilstanden er god.<br />
Lund.
407<br />
Sydney (Nya Sydwales) den 14 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på Sydney framgår af följande:<br />
Året 1884 var icke gynsamt för kolonien; kreatursskötseln, s<strong>om</strong> är koloniens<br />
förnämsta förvärfskälla, led nemligen af en ovanligt stark torka, hvilken<br />
medförde stora förluster för hjordarne <strong>och</strong> s<strong>om</strong> följd deraf en minskning i utförseln,<br />
beräknad till en sjettedel af en normal export. Kolgrufvorna hafva<br />
deremot gifvit ett mycket rikt utbyte, hvilket till en del uppväger det dåliga<br />
resultatet af kreatursskötseln.<br />
Införseln till Sydney uppgick till ett värde af £ 20,011,000 mot £<br />
17,580,000 år 1883, utvisande en tillväxt af nära 14 %; utförseln uppskattades<br />
till ett värde af £ 12,166,000, eller £ 2,139,000 (= öfver 17 %)<br />
mindre än år 1883.<br />
Ull<strong>handel</strong>n ökas alltjemt; från 1 juli 1883 till 30 juni 1884 utfördes<br />
319,477 balar, eller 54,167 balar mera än föregående året; innevarande år<br />
torde visa en betydlig minskning till följd af den förut <strong>om</strong>talade dödligheten<br />
bland fåren. Aret 1885 har börjat med en stark torka i de vestra distrikten;<br />
kustdistrikten hafva deremot haft mera fuktigt väder, <strong>och</strong> det ser der ganska<br />
lofvande ut för både kreatursskötsel <strong>och</strong> åkerbruk.<br />
År 1884 ank<strong>om</strong>mo 1,892 fartyg, drägtiga 2.169,661 tons, <strong>och</strong> afgingo<br />
1,845 fartyg, drägtiga 2,190,373 tons; 1,624 man påmönstrades <strong>och</strong> 13,589<br />
afmönstrades; gen<strong>om</strong> »the Shipping office» utbetaltes i hyror £ 30,877. I<br />
medeltal betaltes i hyra pr månad: för matroser till London <strong>och</strong> åter £ 4 10<br />
sh., till utlandet £ 4 5'sh., mellan öarna £ 4 10 sh., mellan kolonierna £<br />
5 med segelfartyg <strong>och</strong> £ 7 med ångfartyg; för förste styrman på ångfartyg £<br />
14, för andre styrman £ 9 <strong>och</strong> för tredje styrman £ 8; för förste maskinister<br />
£ 20, för andre maskinister £ 16 <strong>och</strong> för tredje maskinister £ 15.<br />
Undervisningsväsendet gör stora framsteg.<br />
Från vicekonsuln i Newcastle inberättas att denna stads <strong>handel</strong> alltjemt<br />
utvecklar sig. Kolgrufvorna hafva lemnat ett utbyte af 2,070,761 tons kol,<br />
till ett värde af £ 996,210, mot 1,631,533 tons år 1883. Priset är fortfarande<br />
11 sh. pr ton för bästa <strong>och</strong> 5 sh. 6 d. för sämre qvaliteter. Skickliga<br />
grufarbetare hafva alltid kunnat erhålla lönande sysselsättning. Nyligen hafva<br />
fyra nya kolbolag bildats, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>ma de att lemna ett betydligt bidrag till ut-
408<br />
förseln. Hamnen har uppmuddrats sä att stora oceanångbåtar hafva vid kajerna<br />
kunnat lasta ända till 4,250 tons kol.<br />
Till England hafva utförts 34,240 balar ull, <strong>och</strong> skola ytterligare 14,000<br />
balar afgå dit före skeppningstidens slut; det visar sig alltjemt att hamnen har<br />
ett mycket fördelaktigt läge för ullutförseln. Bland öfriga utförselsartiklar må<br />
nämnas koppar, talg <strong>och</strong> hudar. Utbytet af kopparverken utgjorde 3,150 tons.<br />
Kolfrakterna hafva varit låga, <strong>och</strong> utsigterna äro icke uppmuntrande för<br />
segelfartygen. Hamnen besöktes år 1884 af 1,435 fartyg, drägtiga 1,066,462<br />
tons. Värdet af införseln uppgick till £ 788,653 <strong>och</strong> af utförseln till £<br />
1,699,047. Jernvägsnätet fortfar att utvidgas, i jord är liflig <strong>om</strong>sättning <strong>och</strong><br />
värdet stiger år för år.<br />
Konstantinopel den 21 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mo: af norska fartyg 3 ångfartyg med sammanlagd<br />
drägtighet af 2,779 tons, af hvilka 2 <strong>om</strong> 1,819 tons från Newcastle<br />
<strong>och</strong> det 3:dje från Cardiff, 960 tons, samtliga med kol.<br />
Intjent bruttofrakt uppgick för dessa fartyg till 37,872 kronor.<br />
Efter slutad lossning i Konstantinopel afgingo de alla i barlast till hamnar<br />
i Svarta hafvet. — Konsulatafgifterna för dessa 3 fartyg uppgingo till 176<br />
kronor 53 öre.<br />
Af svenska fartyg har intet lossat eller lastat i Konstantinopel under förflutna<br />
året.<br />
Till vicekonsulsstationerna ank<strong>om</strong> intet svenskt eller norskt fartyg under<br />
1884.<br />
Någon rymning från svenskt eller norskt fartyg har under sagda år ej<br />
blifvit till generalkonsulatet anmäld.<br />
Svartahafsfarten: Sammanlagda antalet af på gen<strong>om</strong>resa till <strong>och</strong> från Svarta<br />
hafvet till hufvudstationen ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg uppgår till 60<br />
<strong>om</strong> tillsammans 58,720 tons. Af dessa voro 2 svenska <strong>om</strong> 2,094 tons med<br />
en brattofrakt af 1,500 £ stg. <strong>och</strong> 58 norska <strong>om</strong> 56,626 tons <strong>och</strong> bruttofrakt<br />
af 47,588 £ stg. Om till detta sistnämnda belopp lagges frakten för de i<br />
Konstantinopel lossade kollasterna, uppgår hela af norska fartyg intjenta bruttofrakten<br />
till 49,692 £ stg mot<br />
Norska <strong>sjöfart</strong>en på Svarta hafvet fördelar sig sålunda:<br />
Till Svarta hafvet:<br />
Från utrikes orter med last 8 ångf. <strong>om</strong> 7,774 tons, bruttofr. £ stg. 9,328
Från Svarta hafvet:<br />
409<br />
De med last till Norge destinerade fartygen hade alla Bergen till bestämmelseort<br />
med undantag af ett ångfartyg <strong>om</strong> 830 tons, s<strong>om</strong> afgiek till sin hemort,<br />
Stavanger. Lasterna bestodo uteslutande af kornvaror, <strong>och</strong> kan qvantiteten<br />
anslås till <strong>om</strong>kring 200,000 norska tunnor.<br />
Intet segelfartyg deltog under 1884 i farten på Svarta hafvet.<br />
Med undantag af ett fartyg från Stavanger (<strong>om</strong> 830 tons) tillhörde alla<br />
öfriga rederier i Bergen.<br />
Arets fraktnoteringar från Svartahafshamnarna understego 1883 års med<br />
20 % å 50 %, <strong>och</strong> hade skeppsegarne samtidigt att kämpa med låga utfartsfrakter.<br />
Under de två första månaderna rörde sig noteringarna <strong>om</strong>kring 15 sh. för<br />
ordres, 13 sh. å 14 sh. direkt <strong>och</strong> 1 franc å 1.40 pr charge (Medelhafvet),<br />
men i mars nedgingo de till ett hittills okändt minimum af 4 sh. <strong>och</strong> 5 sh.<br />
pr ton talg, <strong>och</strong> en hel del fartyg voro nödsakade att nöja sig med frakter föga<br />
öfver dessa från Odessa. Lägsta i Nicolajeff var 13 sh.<br />
Fartyg fortforo att k<strong>om</strong>ma upp ymnigt <strong>och</strong> fraktmarknaden var mycket<br />
flau under april; affärerna lättades dock något gen<strong>om</strong> att många fartyg engagerades<br />
för Östersjön <strong>och</strong> norska hamnar, några med salt från Krim.<br />
I maj inträdde ytterligare förbättring: 15 sh. a 17 sh. 6 d. Odessa, 17<br />
sh. 6 d. k 20 sh. Nicolajeff för vanliga befraktningar <strong>och</strong> 1.26 frcs k 1.50<br />
Medelhafvet; 18 sh. <strong>och</strong> 19 sh. 6 d. accepterades för skandinaviska hamnar.<br />
Juni månad var utan lif <strong>och</strong> noteringarna gingo ned med 2 sh. 6 d.<br />
Någon efterfrågan uppstod för Medelhafvet i medio af juli <strong>och</strong> 1.75 frcs betalades<br />
pr charge.<br />
Det plötsliga utbrottet af koleran i Frankrike föranledde ett påbud <strong>om</strong><br />
karantän för fartyg k<strong>om</strong>mande från detta land eller misstänkt ort med 10 dagar,<br />
att undergås före passerandet af Dardanellerna. Till yttermera säkerhet<br />
lades de olyckliga fartygen vid ank<strong>om</strong>sten till rysk hamn i 14 dagars observation.<br />
När så koleran spred sig till Italien <strong>och</strong> Spanien, förlade både turkar<br />
<strong>och</strong> ryssar fartyg k<strong>om</strong>mande från dessa länder i karantän, med den skilnad att<br />
Ryssland inneslöt <strong>och</strong> Turkiet fritog Sicilien. I september påbjöd turkiska regeringen<br />
karantän för passagerare <strong>och</strong> fartyg från så väl Egypten s<strong>om</strong> från<br />
Triest <strong>och</strong> Svarta hafvet. Snart derefter erhöllo likväl fartyg utan passagerare<br />
k<strong>om</strong>mande från Svarta hafvet frihet att med sanitetsvakt <strong>om</strong> bord passera Bosphoren<br />
<strong>och</strong> Dardanellerna.<br />
I början af November reducerade Kyssland sin karantän med vilkor att<br />
fartygen underkastade sig desinfection; först i medio af december afskaffades<br />
karantänen helt <strong>och</strong> hållet för ryska hamnar, hvaremot Turkiet bibehöll sina<br />
karantäner till årets slut.<br />
Dessa förhållanden förorsakade stor tids- <strong>och</strong> penningförlust för fartygen,<br />
utan att motsvarande ersättning erhölls gen<strong>om</strong> högre frakter. Frakterna stego<br />
likvisst i slutet af augusti <strong>och</strong> mot slutet af september uppnådde de sin kulmination.<br />
Vid denna tid betalades från Odessa 22 sh. 6 d. London <strong>och</strong> Hull,<br />
25 sh. Rotterdam <strong>och</strong> Antwerpen, samt från Nicolajeff 25 k 27 sh. 6 d. För<br />
Medelhafvet erhölls från Odessa 2.50 a 2.75 frcs <strong>och</strong> från Nicolajeff 3 frcs.<br />
Några få fartyg befraktades äfven i början af Oktober på dessa vilkor, men<br />
med ymnigare tillgång på lastrum föllo priserna, särdeles för nordliga hamnar.
410<br />
Medelhafvet utgjorde den bästa emploj under november. Under denna tid led<br />
<strong>sjöfart</strong>en mycket afbräck gen<strong>om</strong> en serie af stormar i Svarta hafvet.<br />
Tidigt i december voro frakterna på samma fot s<strong>om</strong> i juli, <strong>och</strong> året slöt<br />
med tröga affärer till 14 sh. å 17 sh. 6 d. för England <strong>och</strong> kontinenten eller<br />
1.50 pr charge för Medelhafvet.<br />
En god del kornvaror skeppades från Sebastopol <strong>och</strong> Theodosia till samma<br />
pris s<strong>om</strong> från Odessa. Från Nicolajeff <strong>och</strong> azowska hamnar stodo frakterna i<br />
allmänhet 2 sh. högre.<br />
Följande tabell utvisar hela rörelsen på Bosphoren af till Konstantinopel<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg:<br />
Segelfartyg:<br />
Ångfartyg:<br />
Postångfartyg (reguliera):
Kustfarare :<br />
411<br />
Af denna tabell synes, att med afdrag af de reguliera postångfartygen uppgår<br />
engelska <strong>sjöfart</strong>en till 70 % af fraktfarten <strong>och</strong> till 50 % af hela rörelsen<br />
på Bosphoren.<br />
Under de trenne sista åren ställer den sig sålunda:<br />
Till Konstantinopel anlända<br />
Året 1884 har i ekon<strong>om</strong>iskt afseende varit det sämsta på länga tider.<br />
Skördarna, s<strong>om</strong> i allmänhet i hela kejsardömet varit bet3"dligt öfver medelmåttan,<br />
hafva ej kunnat <strong>om</strong>sättas — största delen är ännu dels i landtmännens, dels<br />
i köpmännens händer. Stagnation jemte konstant prisfall har egt rum in<strong>om</strong><br />
alla affärsgrenar, hvilket tillstånd vid slutet af året öfvergick till en allmän<br />
kris, <strong>om</strong> ock ej af våldsam karakter. Importörerna hade försett sig med för<br />
stora förråd <strong>och</strong> redan i början af november voro de mindre kapitalstarke nödsakade<br />
att stryka. Antalet falliter var visserligen stort, men summorna ej så<br />
betydande. Under den till slutet af året rådande paniken inträffade några större<br />
fallissement — dock har med det ingångna året en fastare ton inträdt <strong>och</strong><br />
affärsverlden öfverlemnat sig åt förhoppningarna <strong>om</strong> en allmän restauration vid<br />
de blifvande vårskeppningarna.<br />
Emellertid har regeringen, ehuru konjunkturerna ej varit synnerligen gynsamma,<br />
utvecklat en stor verksamhet för att upphjelpa de inhemska näringarna<br />
<strong>och</strong> åvägabringa nya nationella företag.<br />
Handelskammaren, hvilken inrättades för sex år sedan, har uppfordrats att<br />
ink<strong>om</strong>ma med förslag dels till gradvis afskaffande af de inre transporttullarne,<br />
hvilka i hög grad genera den inhemska produktionen, dels till reform af<br />
transitotaxor <strong>och</strong> upprättandet af nederlag å de större <strong>handel</strong>splatserna. Af<br />
de sistnämnda har redan ett k<strong>om</strong>mit till stånd i Trebizonde för <strong>handel</strong>n med<br />
Persien.<br />
Vidare har <strong>handel</strong>sministeriet gifvit nödiga order för anskaffandet af prof<br />
af så väl den lokala industrien s<strong>om</strong> af produkter från alla delar af riket, för<br />
bildande af ett fullständigt <strong>handel</strong>smuseum af inhemska varor — en åtgärd s<strong>om</strong><br />
kan blifva till mycken nytta för utländske exportköpmän, hvilka hittills endast<br />
gen<strong>om</strong> mångårig praktik kunnat förvärfva erfarenhet <strong>om</strong> landets produkter.<br />
Inrättandet af en åkerbruksbank <strong>och</strong> en »Banque vinicole» hör äfven<br />
till <strong>handel</strong>sministerns planer <strong>och</strong> är redan föremål för koncessionssökande européers<br />
planer.<br />
In<strong>om</strong> det maritima <strong>om</strong>rådet har upprop utfärdats till bildandet af ett nationelt<br />
ångbåtsbolag i stor skala i samma stil s<strong>om</strong> österrikiska Lloyds eller
412<br />
franska Messageriea, hvilket skulle kunna gen<strong>om</strong> koncessioner <strong>och</strong> särskilda förmåner<br />
— påminnande <strong>om</strong> gamla ostindiska k<strong>om</strong>paniet — med framgång äfven<br />
på aflägsnare farvatten konkurrera med utländska linier.<br />
Första afsigten var att kustfarten <strong>och</strong> postbefordringen skulle k<strong>om</strong>ma i regeringens<br />
händer. Turkiet, s<strong>om</strong> tillhör verldspostföreniugen sedan ett tiotal af<br />
år tillbaka, ser fortfarande de utländska postkontoren i midten af sin hufvudstad.<br />
Dessa <strong>om</strong>besörja alla utländska försändelser oeb äfven inhemsk post till<br />
en viss grad, enär hvarje agentur för de stora bolagen Rubattino, franska Messageries,<br />
österrikiska Lloyd <strong>och</strong> ryska bolaget m. fl. tillika är postkontor, oeh i<br />
den minsta lastageplats in<strong>om</strong> kejsardömet finnes alltid någon af dessa agenter.<br />
Under juli—augusti förlidet år gjorde regeringen ansträngande försök att<br />
åvägabringa en turkisk postlinie mellan Konstantinopel oeh Varna. Snabbgående<br />
turkiska ångare förhyrdes, sultanen stälde till <strong>och</strong> med en af sina jakter<br />
till postverkets förfogande, men resultatet blef att endast en gång hann turkiska<br />
posten medfölja blixttåget från Varna.<br />
Äfven hände, vid desinfektion (rökning) under karantänstideD, att gen<strong>om</strong><br />
turkiske tjenstemäns förvållande en del af franska posten blef uppbränd, en tillfällighet<br />
s<strong>om</strong> just ej heller var egnad att ingifva större förtroende. Allt återgick<br />
snart i de gamla hjulspåren.<br />
I sammanhang med detta stora ångfartygsföretag skulle äfven en turkisk<br />
»Bureau Veritas» inrättas.<br />
Bland vigtigare näringsgrenar s<strong>om</strong> lidit af de tvenne sistförflutna årens<br />
dåliga konjunkturer är ullindustrien den s<strong>om</strong> varit mest utsatt. Turkiska ullexporten<br />
har under ofvannämnda tidrymd minskats till jemt hälften af hvad<br />
den varit under föregående decennium, samtidigt med att priserna reducerats<br />
till ett hittills okändt minimum. Hufvudsakliga skälet är att europeiska marknaden<br />
är öfversvämmad af ull från Goda Hopps-udden <strong>och</strong> Australien till lägre<br />
priser.<br />
Turkiet producerar årligen <strong>om</strong>kring 18 å 19 millioner okas (1 oka =1.27<br />
kilogram), hvaraf hälften intill senaste tiden tagit vägen öfver England <strong>och</strong> en<br />
mindre del konsumerats af det öfriga Europa, hvaremot sammanlagda exporten<br />
under 1883—1884 endast uppgått till '/„ af produktionen. Till <strong>och</strong> med den<br />
förnämsta ullsorten, Kassape-Bachi, s<strong>om</strong> alltid haft stark efterfrågan, har till<br />
stor del stannat in<strong>om</strong> landet. En sådan känbar minskning i exporten torde<br />
vara egnad att uppväcka allvarsamma farhågor för denna industri.<br />
Producenterna vände sig under dessa förhållanden till de inhemska väfverierna.<br />
Dessa, i saknad af nödiga spinnmaskiner, hade hittills importerat sitt<br />
garn från Europa <strong>och</strong> betalade cirka 30 ä 45 piaster för kilogram färgadt <strong>och</strong><br />
15 å 25 piaster för kilogram ofärgadt garn. När härtill lägges tull <strong>och</strong> transport,<br />
k<strong>om</strong> första kategorien på 40 k 60 piaster <strong>och</strong> den senare på 25 å 30<br />
piaster under det att ospunnen bästa ull en gros in<strong>om</strong> landet kostar högst 4 /2<br />
piaster. Emellertid inrättades garnfabriker af ursprungligaste slag, s<strong>om</strong> mycket<br />
uppmuntrades af regeringen, <strong>och</strong> nyligen framlades i <strong>handel</strong>skammaren väfnader<br />
af inhemskt garn, blygsamma imitationer af europeiska nouveautés, men i varaktighet<br />
<strong>och</strong> soliditet fullt jemförliga.<br />
Inhemska förbrukningen af oarbetad ull uppgick 1882 till <strong>om</strong>kring 2 millioner<br />
okas <strong>och</strong> 1884 till 7,500,000.<br />
Mohair- eller angoraull (get-) har deremot stått sig bättre. Vid 1883 års<br />
utgång voro i händerna på spekulanter i London <strong>och</strong> Konstantinopel ungefär
413<br />
16,000 balar. Årets skörd in<strong>om</strong> kejsardömet, med undantag af provinsen Tan,<br />
uppgick till 39,000 balar fin <strong>och</strong> hvit qvalitet, gifvande för 1884 en disponibel<br />
qvantitet af 55,000 balar, af hvilka vid december månads utgång 45,000<br />
balar voro placerade; resterande 10,000 balar äro på fasta händer.<br />
Medelpriset var:<br />
för bästa qvalitet pr oka (1.27 kilogram) 22 1 /, piaster<br />
» medelmåttig s> » 20 1 /a J><br />
» sämre » » 15 »<br />
I distriktet Van var skörden dålig; endast 2,700 balar. Van-mohair är<br />
betydligt underlägsen den från öfriga riket <strong>och</strong> har rönt föga efterfrågan; cirka<br />
1,800 balar äro att öfverföra till 1885 års exporttillgång; priset varierade<br />
mellan 12 l /2 <strong>och</strong> 14 piaster pr oka.<br />
B<strong>om</strong>ull. 1883 års qvalitet var af mörk nyans, <strong>och</strong> 1884 års marknad<br />
började med 4 s /< ä 6 piaster pr oka. Lyckligtvis för producenterna gjordes få<br />
affärer tills i maj, då priset uppgick till 6 å 6 5 /8 piaster; qvaliteten kunde då<br />
konstateras <strong>och</strong> priset höll sig fast; året slöt med & 1 /l å 7'/4. Skörden var<br />
af ut<strong>om</strong>ordentlig hvithet samt öfversteg föregående års med 20 %. Resultaten<br />
ställa sig för de olika distrikten: Adana 42,000 balar, Aleppo 4,000 balar,<br />
Maider 3,000 balar, Smyrna 28,000 balar; summa 77,000 balar mot <strong>om</strong>kring<br />
60,000 balar föregående år. Största delen eller 70 % exporterades till<br />
Marseille <strong>och</strong> Spanien.<br />
Spanmål. Från 1867 till 1878 hafva spannmålspriserna varit i ständigt fallande.<br />
1879—1882 visade en något fastare tendens, men 1883 <strong>och</strong> 1884 års<br />
ytterligare prisfall förtaga nästan all utsigt att denna trade skall kunna repa<br />
sig till hvad den ford<strong>om</strong> varit. Denna baisse daterar sig egentligen från det<br />
Suezkanalen k<strong>om</strong> till stånd <strong>och</strong> Indien började framgångsrikt sin konkurrens<br />
med de europeiska sädesslagen. Indien med sina lättfödda hinduer <strong>och</strong> sin rika<br />
natur gifver årligen tvenne skördar af »le fr<strong>om</strong>ent de flnde», s<strong>om</strong> i Europa<br />
vanligen går under namn af turkiskt hvete <strong>och</strong> hvars qvalitet är öfverlägsen<br />
alla i Europa växande hveteslag. Jemte billigt arbete njuter Indien snart äfven<br />
af lätta, öfver hela landet utbredda jernvägsk<strong>om</strong>munikationer, <strong>och</strong> dess hamnar<br />
förvandlas mer <strong>och</strong> mer till kornbodar.<br />
Europa behöfver årligen importera några <strong>och</strong> trettio millioner tschetwert<br />
hvete <strong>och</strong> för närvarande utbjudas öfver femtio. England förvandlar större delen<br />
af sina hveteåkrar till betesmarker <strong>och</strong> i Frankrike har jorden förlorat i<br />
värde; dagsverkena uppsluka afkastningen, <strong>och</strong> regeringen är betänkt på att betydligt<br />
höja tullsatserna å importerad säd. Dessa länder äro dock mycket under<br />
inflytande af den amerikanska sädesproduktionen. I Turkiet liks<strong>om</strong> i Ryssland<br />
är jordbruket högst primitivt, utan utsigt att förbättras, enär kapital till<br />
anskaffandet af tidsenligare åkerbruksredskap endast kan erhållas på ruinerande<br />
vilkor. K<strong>om</strong>munikationerna äro äfven dåliga, ty vid byggandet af de få befintliga<br />
jernvägarne hafva landets strategiska intressen tillgodosetts bättre än <strong>handel</strong>sintressena.<br />
Den långsamhet hvarmed statistiska uppgifter här utk<strong>om</strong>ma <strong>och</strong> deras otillförlitlighet<br />
gör att spanmålsutförseln från Turkiet endast kan approximativt uppgifvas.<br />
Äfven uppstå svårigheter gen<strong>om</strong> måttet »kilé», hvilket varierar för<br />
olika platser (1 Konstantinopel-kilé = l /8 quarter). Den från kejsardömet exporterade<br />
spanmålen anslås till <strong>om</strong>kring 5,700,000 tschetwert, innefattande alla<br />
sädesslag utan angifvet värde.<br />
Tobak. La Kégie cointeressée des Tabacs de 1'Empire Ott<strong>om</strong>an, s<strong>om</strong> från<br />
den 1 april 1884 öfvertog tobaksmonopolet i kejsardömet mot vissa i föregå-
414<br />
ende års rapport <strong>om</strong>nämnda betingelser, afslutar denna månad sin första årsberättelse.<br />
Sås<strong>om</strong> man af föregående qvartalsrapporter kunnat förutse, blifver dess<br />
bokslut ej så lysande s<strong>om</strong> konsortiet från början väntat sig. Emellertid är det<br />
dock temligen tillfredsställande när man tager i betraktande de stora svårigheter<br />
hvilka mött i början.<br />
För att icke tala <strong>om</strong> de ut<strong>om</strong>ordentliga etableringskostnaderna <strong>och</strong> det afbräck<br />
smyg<strong>handel</strong>n förorsakat, har äfven en felräkning egt rum i uppskattningen<br />
af tobakstillgången före monopolet. Till <strong>och</strong> med fabrikatet var i början<br />
föremål för klander <strong>och</strong> slutligen har en reorganisation af öfverstyrelsen måst<br />
vidtagas.<br />
La Régie hade knappast börjat att funktionera förr än Egypten med Grekland<br />
öfverensk<strong>om</strong> <strong>om</strong> en ny <strong>handel</strong>straktat, öppnande den egyptiska marknaden<br />
för grekisk tobak. Turkiska regeringen bestred visserligen giltigheten af dessa<br />
stipulationer, ingångna utan densammas hörande, men dess reklamationer förblefvo<br />
utan verkan till följd af kända politiska k<strong>om</strong>plikationer. Detta var till<br />
stort förfång för La Régie; förut var endast turkisk tobak tillåten i Egypten<br />
<strong>och</strong> Porten drog häraf årligen en ink<strong>om</strong>st af i medeltal 3 millioner frcs. Portens<br />
afstående frän denna ink<strong>om</strong>st till la Régie ingick i monopolvilkoren, hvadan<br />
bolaget förlorade betydliga summor gen<strong>om</strong> den grekiska konkurrensen.<br />
S<strong>om</strong> beräkningen af monopolafgiften delvis var grundad på de ink<strong>om</strong>ster<br />
la Régie borde draga af exporten på Egypten, bar detta ledt till en tvist mellan<br />
la Régie <strong>och</strong> Porten, hvars lösning naturligtvis är af stort inflytande på<br />
bolagets utgående balans. Negociationer för åstadk<strong>om</strong>mandet af en k<strong>om</strong>pr<strong>om</strong>iss<br />
hafva inledts för ett par månader sedan af »Le Conseil d Administration de la<br />
Dette Publique», s<strong>om</strong> är direkt intresserad i denna affär. Den har föreslagit<br />
att med ett belopp lika med '/3 af Regiens närvarande export på Egypten godtgöra<br />
skilnaden, <strong>och</strong> bör denna summa, s<strong>om</strong> försträckes af rAdministration de<br />
la Dette Publique, ersättas af den del af bolagets nettovinst s<strong>om</strong> tillk<strong>om</strong>mer<br />
regeringen (se föregående års rapport). Porten har visat sig tillmötesgående,<br />
<strong>och</strong> <strong>om</strong> denna konvention k<strong>om</strong>mer till stånd in<strong>om</strong> så kort tid att den beräknade<br />
indemniteten hinner inflyta i detta första bokslut, betäcker den balansen<br />
i årets vinst- <strong>och</strong> förlustkonto.<br />
Negoeiationerna <strong>om</strong> de nya <strong>handel</strong>straktaterna mellan Turkiet <strong>och</strong> makterna<br />
hafva fortgått <strong>och</strong> delvis blifvit afslutade utan att några egentliga svårigheter<br />
uppstått. Basen för dessa negociationer har varit antagandet af en specifik<br />
tullafgift för alla importerade varor, bestämd efter varans vigt eller volym<br />
(yta) utan distinktion af produktionsorten. De hufvudsakliga varuslag med<br />
högsta tullsatsen eller 20 % äro kolonialvaror, kryddor, socker, thé, kaffe, kakao,<br />
choklad, spelkort, tändstickor <strong>och</strong> lyxartiklar, 12 % vissa slag af siden -<br />
väfnader, 12—15 % ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsväfnader (ej definitift afgjord, endast gränserna),<br />
3 % juveler <strong>och</strong> guldsmedsarbeten (specifik afgift), 8 % råmateriel.<br />
Ryssland har reserverat sig i fråga <strong>om</strong> trenne artiklar, mjöl, sprit <strong>och</strong><br />
petroleum, hvilka skola underkastas en särskild pröfning i ryska finansdepartementet.<br />
Fyr-, karantäns- <strong>och</strong> hamnafgifter äro oförändrade.<br />
A. W. Wallenberg.
Alexandria den 23 maj 1885.<br />
415<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på Alexandrias generalkonsulsdistrikt under<br />
år 1884 inhemtas af följande öfversigt:<br />
Till hufvudstationen ank<strong>om</strong>mo:<br />
Från hufvudstationen afgingo:<br />
Vid hufvudstationen qvarlågo vid årets slut:<br />
De uppgifna svenska fartygen voro segelfartyg, 4 deraf lastade med trävaror<br />
från Sverige, 1 med petroleum från New-York. Af de norska fartygen<br />
voro 6 ångbåtar med stenkolslast från England <strong>och</strong> 1 segelfartyg med petroleum<br />
från New-York.<br />
Den af de svenska fartygen härvid förtjenta bruttofrakten utgjorde:<br />
Den af de norska fartygen förtjenta bruttofrakten utgjorde:<br />
Den till generalkonsulatet erlagda lästafgiften för året utgjorde:<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg har under året lossat eller intagit last<br />
vid vicekonsulsstationerna. Ej heller har någon rymning från svenskt eller<br />
norskt fartyg under året på generalkonsulatet blifvit anmäld.<br />
I jemförelse med det föregående året har de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på<br />
distriktet i år tilltagit med 5 fartyg <strong>och</strong> 6,053 tons samt den förtjenta bruttofrakten<br />
öfverstigit föregående årets med kr. 137,456. De från Sverige med<br />
last ank<strong>om</strong>na fartygen visa deremot en förminskning af 2 fartyg <strong>och</strong> 2,850 tons.
416<br />
Intet svenskt fartyg har under året passerat Suezkanalen; 18 norska<br />
ångare hafva deremot gen<strong>om</strong>farit densamma, 9 på resa till Indien med kollaster<br />
samt 9 på återresa derifrån till kontinenten eller England med kolonialvaror.<br />
Den på dessa 18 resor förtjenta brattofrakten utgjorde:<br />
I jemförelse med det föregående året visa dessa uppgifter en högst ringa<br />
förminskning hvad fartygens antal <strong>och</strong> sammanräknade tontal beträffar, men<br />
deremot ett ej obetydligt aftagande i den förtjenta bruttofrakten. Detta resultat<br />
bör tillskrifvas i första rummet de låga frakterna, s<strong>om</strong> under hela året<br />
varit gällande i fraktfarten på Orienten, men dels ock den <strong>om</strong>ständigheten att<br />
kanalutgifterna, hvilka ingå naturligtvis i bruttofraktsberäkningen, blifvit i år<br />
något förminskade. I allmänhet får anmärkas att den norska skeppsfarten i<br />
kanalen, hvilken för flera år tillbaka var temligen <strong>om</strong>vexlande i afseende på<br />
fartygens antal <strong>och</strong> tontal, har under senaste tre åren visat mycken liten förändring<br />
härutinnan. Nästan samma antal resor har utförts af samma fartyg,<br />
dock med ett alltjemt aftagande nettoresultat, så vida detta fär bedömas af<br />
uppgifna bruttofrakten. Den svenska skeppsfarten deremot, hvilken för 10 år<br />
sedan började med lofvande ifver anlita kanalen, har sedermera allt mindre <strong>och</strong><br />
mindre besökt densamma <strong>och</strong> slutligen alldeles uteblifvit. Följande från konsalatets<br />
register hemtade uppgifter utvisa detta närmare:<br />
Norska skeppsfarten på kanalen:<br />
Svenska skeppsfarten på kanalen:<br />
Hela trafiken i kanalen har under året 1884 uppgitt till 3,275 fartyg<br />
<strong>om</strong> 5,469,297 tons emot 3,308 fartyg, s<strong>om</strong> utgjorde trafiken året förut.<br />
Skeppsfarten i kanalen har således varit snarare i af- än tilltagande. Detta<br />
är isynnerhet fallet i afseende på lastfartygen, ty passagerarebåtarnes antal<br />
visar i det hela taget en ej obetydlig tillväxt, <strong>och</strong> örlogs- <strong>och</strong> transportfartygen<br />
hafva varit mer än vanligt talrika, sås<strong>om</strong> följd af krigsoperationerna i Kina <strong>och</strong><br />
Sudan. Förminskningen i trafiken afser synnerligast senare hälften af året,<br />
sås<strong>om</strong> af följande närmare framgår:
417<br />
Den engelska skeppafarten har, s<strong>om</strong> vanligt, haft en öfvervägande stor<br />
andel i denna trafik, sås<strong>om</strong> af nedanstående synes:<br />
Fartyg, s<strong>om</strong> transiterat kanalen år 1884:<br />
I jemförelse med föregående året visar dock den engelska skeppsfarten på<br />
kanalen en förminskning af 50 fartyg <strong>och</strong> närmare 90,000 tons, medan den<br />
franska, holländska <strong>och</strong> tyska räkna tvärt<strong>om</strong> en respectiv tillväxt af 30, 26<br />
<strong>och</strong> 6 fartyg.<br />
I det hela taget har sålunda den vanliga tillväxten i trafiken samt i kanalbolagets<br />
nettoink<strong>om</strong>ster, s<strong>om</strong> nämnda bolag kunnat år efter annat uppvisa, i<br />
år uteblifvit. Dess aktier hafva ock under hela året visat en mer eller mindre<br />
fallande tendens. Den förbättring i deras kurs, s<strong>om</strong> nyligen inträffat, tillskrifves<br />
de rykten <strong>om</strong> krig <strong>och</strong> krigsrustningar, hvaraf större trupprörelser <strong>och</strong><br />
krigstransport öfver kanalen kunnat förväntas.<br />
Den mellan kanalstyrelsen <strong>och</strong> de förnämsta rederibolagen i England i fjol<br />
träffade öfverensk<strong>om</strong>melsen angående farledens förbättrande <strong>och</strong> transito<strong>om</strong>kostnadernas<br />
nedsättning — hvar<strong>om</strong> jag hade äran i min föregående årsrapport<br />
närmare redogöra — har till en del trädt i fullbordan. Den blandade tekniska<br />
k<strong>om</strong>missionen, hvar<strong>om</strong> i konventionen varit fråga, har i år besökt kanalen <strong>och</strong><br />
på stället utarbetat ett förslag till kanalens utvidgande, hvilket nu skall framläggas<br />
för kanaldirektionens <strong>om</strong>pröfvande. Försök har äfven blifvit gjordt till<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöjart. 28
418<br />
kanalens gen<strong>om</strong>farande nattetid under elektrisk belysning. Denna försöksresa<br />
utfördes af engelska snabbgående avisoångaren »Iris», hvilken, under den starka<br />
belysningen frän dess kraftiga elektro-reflektorer, passerade kanalen i full fart<br />
på en natt. Sådant kan dock ej på länge blifva annat än ett sällsynt undantag,<br />
<strong>och</strong> den vanliga gen<strong>om</strong>farten måste ske <strong>om</strong> dagen under sakta fart <strong>och</strong><br />
upptaga två ä tre dagar — en tidsspillan s<strong>om</strong>, under nuvarande seglationsförhållanden,<br />
utgör en förlust på flera hundra pund. För öfrigt äro de förut<br />
så bittert öfverklagade extra utgifterna vid lotsning, grundstötning m. m.<br />
numera mestadels afskaffade, <strong>och</strong> transitoafgiften är nedsatt till 9 1 /;, francs<br />
netto pr registerton. All vidare reduktion, till uppnående af den i konventionen<br />
bestämda minimumafgiften af 5 francs pr ton, beror dock på en likaledes<br />
i konventionen faststäld progression i bolagets nettoink<strong>om</strong>ster, <strong>och</strong>, sås<strong>om</strong> af<br />
det ofvan anförda framgår, torde dessa ink<strong>om</strong>ster i år icke visa någon tillväxt.<br />
Detta kan bero på en tillfällighet, men tecken förefinnas hvilka bebåda att den<br />
förvånande tillväxten i trafiken, s<strong>om</strong> år efter annat gjort sig gällande, ej längre<br />
är att påräkna. Hvad i min föregående årsberättelse vördsammast påpekades,<br />
bekräftas ytterligare: att <strong>handel</strong>n med Orienten tyckes hafva nått sin höjd under<br />
nuvarande transportvilkor, så att dess vidare utveckling beror på huruvida de<br />
dryga export<strong>om</strong>kostnaderna kunna minskas sålunda, att allt flera af dessa länders<br />
produkter kunna k<strong>om</strong>ma i fråga s<strong>om</strong> exportartiklar till Europa. Den i konventionen<br />
afsedda trafiktillökningen, hvaraf tariffnedsättningen beror, måste varda<br />
i samma män större <strong>och</strong> nedsättningen aflägsnare <strong>om</strong> de nu påtänkta utvidgningsarbetena<br />
föröka bolagets utgifter <strong>och</strong> förminska dess nettoink<strong>om</strong>ster.<br />
Under årets lopp har kanalbolaget slutat tre nya konventioner med den<br />
egyptiska regeringen, dels <strong>om</strong> anläggande af en vattningskanal från Ismailia till<br />
Port Said, dels angående försäljning af land tillhörande »Le D<strong>om</strong>aine C<strong>om</strong>mun»<br />
<strong>och</strong> dels <strong>om</strong> transit på Maritimakanalen af fartyg med gods ämnade till Ismailiakanalen.<br />
Sås<strong>om</strong> af allmännare intresse ber jag att från den sistnämnda endast<br />
få anföra art. 2, hvilken bestämmer att transitafgiften nedsättes till francs 3.2 5<br />
pr ton för fartyg, sonf vare sig afgår i barlast från Port Said till Ismailia<br />
<strong>och</strong> derifrån återvänder med gods af inhemsk produktion, eller afgår från Port<br />
Said till Ismailia med gods ämnadt till nedre Egypten öfver Ismailiakanalen<br />
<strong>och</strong> återvänder från Ismailia i barlast. A sin sida förbinder sig regeringen<br />
att på inlandskanalerna Ismailia-Zagazig, Ismailia-Kairo samt Wadyarmen nedsätta<br />
bro- <strong>och</strong> slussafgifterna till en piaster pr ardebsdrägtighet, inberäknadt<br />
återfärden i barlast. Stort afseende hade i början fästs vid dessa konventioner,<br />
i tanke att de dermed afsedda anordningarna skulle öppna en ny <strong>handel</strong>sväg<br />
öfver Ismailia <strong>och</strong> Port Said, till men för det af Alexandria nu utöfvade<br />
monopol s<strong>om</strong> in- <strong>och</strong> utförselshamn.<br />
hafva föga praktisk betydelse.<br />
Det har dock visat sig att dessa planer<br />
Till Alexandria ank<strong>om</strong>mo under året sammanlagdt 1,898 fartyg <strong>om</strong> tillsammans<br />
1,380,504 tons. Häraf voro 1,212 ångfartyg <strong>om</strong> 1,264,382 tons<br />
samt 686 segelfartyg <strong>om</strong> 116,138 tons. I dessa senare inberäknas kustfarten,<br />
uppgående till 571 fartyg <strong>om</strong> 74,678 tons. I jemförelse med nästföregående<br />
året visar skeppsfarten på Alexandria i år en tillökning af 187 ångfartyg <strong>om</strong><br />
210,499 tons <strong>och</strong> en förminskning deremot i segelfartygen af 107 <strong>och</strong> 9,198<br />
tons. Kustfarten har förblifvit ungefär densamma. Häraf framgår en tillväxt i<br />
sammanräknade tonnagen af 201,301 tons.<br />
Af uppgifna antalet fartyg voro:<br />
Engelska:<br />
Postångare Peninsular & Oriental C:o 56 <strong>om</strong> 88,135 tons
419<br />
Österrikiska:<br />
Franska:<br />
Italienska:<br />
Ryska:<br />
Egyptiska:<br />
Ott<strong>om</strong>anska:<br />
Grekiska:<br />
Svensk-Norska:<br />
Danska:<br />
Tyska:<br />
Den engelska skeppsfarten ingår sålunda för 67 % i den sammanräknade<br />
post- <strong>och</strong> lastångaretonnagen, men har deremot ingen del i segelfartygstonnagen.<br />
I denna intager Italien första rummet med c:a 50 % af hela tonnagen samt<br />
dernäst Österrike med 40 % <strong>och</strong> Grekland med 28 %, kustfarten oberäknad.
420<br />
Räknade för sig uppgä postångfartygen till 465 <strong>om</strong> 565,220 tons, emot 418<br />
<strong>om</strong> 495,917 förra året. Bland dessa intager Österrikiska Lloyds första rummet<br />
med 132 ångfartyg <strong>om</strong> 148,035 tons; dernäst i ordning k<strong>om</strong>ma franska Messageries<br />
med 80, Odessa Navigation C:o med 72, Peninsular
2. Segelfartyg.<br />
421<br />
Till norra Frankrike:<br />
Till Medelhafvet:<br />
Den ekon<strong>om</strong>iska ställningen.<br />
Egypten har under senare åren haft många skiftaude öden <strong>och</strong> vederfarits<br />
mycket, s<strong>om</strong> väl kunnat sätta dess lycka på spel; uppror <strong>och</strong> krig, massakrer<br />
<strong>och</strong> mordbrand, följda af utländsk intervention, sjöstadens h<strong>om</strong>bardering, landets<br />
eröfring <strong>och</strong> ockuperande af främmande trupper, för att icke tala <strong>om</strong> tidigare<br />
statskupp, tvångsåtgärder <strong>och</strong> rättskränkningar, påtvingadt tronskifte <strong>och</strong> finansreglering.<br />
Att allt detta i viss man hämmat landets naturliga utveckling, minskat<br />
dess kredit <strong>och</strong> beröfvat näringarna de kapital s<strong>om</strong> deras förkofran kräfver är<br />
icke att undra på. Det herskar dock en viss öfverdiift i de slutsatser man af<br />
dessa förhållanden allmänneligen drager. Man uuderskattar härvid lätt landets<br />
oerhörda bördighet <strong>och</strong> folkets passiva, orubbliga natur. Båda hafva rörts förvånande<br />
litet af dessa yttre förhållanden, <strong>och</strong> landets näringar hafva föga lidit<br />
deraf. Till bevis härpå må endast anföras, att odlingsarealen är i dr 400,000<br />
feddans större än år 1865 <strong>och</strong> 25,000 feddaus större än i fjol, att åkerbruksproduktionen<br />
öfverträffat alla föregående år med flera millioner pund samt att<br />
<strong>handel</strong>soinsättningcn öfverstigit föregående årets med £E 867,087 <strong>och</strong> medeltalet<br />
för de 10 nästföregående åren med närmare 2 millioner. Om Egyptens<br />
finansiela <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iska tillstånd har under senaste tid mycket sagts <strong>och</strong> skrifvits.<br />
Mycken öfverdrift i en eller annan riktning har legat i dessa framställningar,<br />
allt efter det politiska intresse s<strong>om</strong> förfäktats. För att sätta intresserade<br />
i stånd att med sakkänned<strong>om</strong> bedöma förhållandena, anhåller jag att här få<br />
lemna några uppgifter <strong>om</strong> landets nuvarande ekon<strong>om</strong>iska ställning, hemtade ur<br />
officiela källor.
422<br />
Folkmängd. Egyptens invånareantal utgjorde:<br />
År 1846, då första laantalsskrifningen skedde under Mehemet-Alis<br />
regering - 4,463,244.<br />
Ar 1872, efter »Statistique Kegny sur documents officiels» 5,203,405.<br />
År 1882, enligt af regeringen den 2 Maj nämnda år utförda <strong>och</strong><br />
nyligen publicerade folkräkning. 6,806,381.<br />
Sudan är här icke inberäknadt, utan <strong>om</strong>fattar folkräkningen det egentliga<br />
Egypten från Wady-Halfa, vid andra katarakten, 21° 40', till Medelhafvet,<br />
i medeltal 31° 30'.<br />
På 36 år har sålunda folkmängden ökats med 45 % eller 56,202 pr år,<br />
<strong>och</strong> detta oaktadt Mehemet-Alis fälttåg i Arabien, Grekland, Syrien <strong>och</strong> Sudan,<br />
Ismails olyckliga expeditioner i Abyssinien <strong>och</strong> koleraepedemiens härjningar<br />
1848, 1850, 1855 <strong>och</strong> 1865. I förhållande till landets areal — sandöknarne<br />
oberäknade — utgör detta 201.7 invånare pr qvadratkil<strong>om</strong>eter, en folkmängdstäthet<br />
s<strong>om</strong> öfverträffar t. o. m. Belgiens, hvars folkmängd utgör 187 invånare<br />
pr qvadratkil<strong>om</strong>eter.<br />
Af denna folkmängd äro:<br />
fördelade i följande riksafdelningar<br />
Med särskildt afseende på nationalitet delas befolkningen sålunda:
423<br />
Hvad folkmängden i de större städerna beträffar, uppgifves invånareantalet<br />
vara:<br />
I forhållande till do infödda äro européerna talrikast i Port Said, der de<br />
utgöra 35.4 % af invånareantalet, dernäst i Ismailia 28 ,V, i Alexandria<br />
21.4 %, i Suez 10.8 X) i Kairo 5.8 %.<br />
Odlad areal. Den under kultur varande arealen utgjorde:<br />
Således en tillökning i odlade areal af närmare 1 million feddans pä 44 dr.<br />
Grundskatten. Frågan <strong>om</strong> grundskatten i Egypten har äfven varit mycket<br />
diskuterad. Åtskilligt har sagts <strong>om</strong> öfverskattning. <strong>om</strong> landets utmattning o. d.<br />
På Londonkonferensen förklarade de engelske niinistrarne vid behandling af<br />
frågan <strong>om</strong> Egyptens statsreglering, att en reduktion af grundskatten vore nödvändig.<br />
Detta bestreds af de franske representanterna med stöd af de af Mr<br />
de Bligneres framlagda uppgifter i motsatt riktning. Statsregleringsförslaget föll<br />
igen<strong>om</strong> <strong>och</strong> lord Jforthbrook fick i uppdrag att i Egypten nogarc undersöka<br />
förhållandet. Af den under denna undersökningsmission uträknade odlade arealen<br />
utgjorde 3,443,000 feddans s. k. Kharadji eller kronoskattejord samt 1,362,000<br />
feddans Ouchoiiri eller fri. ford<strong>om</strong> tioude underkastad jord. Skatten å Kharadji<br />
utgör för hela Egypten £E 4,416,000, å Ouchouri endast £E 702,000. Af<br />
Kharadji eller kronoskattejord äro 1,687,000 feddans i Öfre Egypten samt<br />
1,755,000 feddans i Nedre Egypten. Grundskatteu å de förra utgör £E<br />
1.996,000 eller i medeltal 118 piaster pr feddan. å de senare £E 2,420,000<br />
eller 137 piaster pr feddan. Ouehourijorden betalar i medeltal 5l'/4 piaster<br />
pr feddan. I sin <strong>om</strong>ständliga berättelse förklarar lord Northbrook bland auuat<br />
att ingen skattereduktion vore påkallad i afseende på Ouchouri jemtc största<br />
delen af Kharadjijorden i Jfedre Egypten samt hemmanen vid Ibrahimiehkanalen<br />
i Öfre Egypten, men att deremot en skattenedsättning vore nödvändig<br />
med afseende på vissa mindre väl lottade Kharadjidkrar i Delta- <strong>och</strong> öfre Nildalen,<br />
hvilken nedsättning räknas böra uppgå till £E 100,000 för Deltapro-
424<br />
viuserna samt £E 250,000 för Öfre Egypten. Att denna beräkning äfven är<br />
den rätta torde framgå deraf att grundskatten, s<strong>om</strong> i 1884 års budget upptagits<br />
till £E 5,261,798, i verkligheten inbragt £E 4,957,725. Odlingsfrågan<br />
i Egypten Ur i ordets fulla mening helt enkelt en vattningsfråga. Der<br />
Nilvattnet kan anbringas på vildmarken förvandlas denna till en fruktbar jordmån.<br />
De af den engelske understatssekreteraren i »Mimstere des Travaux<br />
Publics», öfveringeniören colonel Seott Moncrieff, införda förbättringar i vattuingssystemet<br />
hafva redan lemnat de bästa resultat. Fullbordandet af de af<br />
hon<strong>om</strong> uppgjorda planerna i denna riktning, dels till utsträckning af bevattnade<br />
arealen i Öfre Egypten, dels til) förbättrande af earrage- <strong>och</strong> kanalsysteuiet i<br />
Deltaprovinrierna, har hittills måst uppskjutas af brist på dertill erforderliga<br />
kapital. Dessa arbeten äro dock af sådan vigt för Egypten, att de på Londonkonferensen<br />
samlade makterna erkände att dertill behöfliga kapital måste<br />
framför allt åstadk<strong>om</strong>mas, <strong>och</strong> beslutade att från det för Egyptens finansreglering<br />
ifrågasatta lånet 1 million pund sterling skulle utgå för utförandet af colonel<br />
Scott Moncrieffs planer. Tyvärr k<strong>om</strong>mer beslutet för sent för att något skall<br />
kunna göras före nästa Nilöfversvämning. men torde arbetena börjas ftrax derefter.<br />
Det beräknas att härmed afsedda irrigationsförbättringar skola öka landtbruksproduktionen<br />
med flera millioner årligen.<br />
Jordbrukets afkastnhig. Att denna har tilltagit i ännu större mån än<br />
folkmängden <strong>och</strong> den odlade arealen finner man af följande uppgifter <strong>om</strong> några<br />
af Egyptens förnämsta jordbruksalster.<br />
Ibland dessa intager b<strong>om</strong>ull första rummet, ty b<strong>om</strong>ull oeh b<strong>om</strong>ullsfrö utgöra<br />
tillsammans s /« al ' landets export.<br />
Produktionen utgjorde:<br />
B<strong>om</strong>ullsskörden sker i september, exporten hufvudsakligen mellan oktober <strong>och</strong><br />
maj. Af årsskörden har intill dato exporterats cirka 3,550,000 kantarer b<strong>om</strong>ull<br />
samt 1,900,000 ardebs b<strong>om</strong>ullsfrö.<br />
Socker. Sockerrörodlingen infördes i Egypten under Mehemet-Alis tid,<br />
<strong>och</strong> uppgick då produktionen till 8,600 kantarer årligen, hvilka konsumerades<br />
i landet. Äfven nu förek<strong>om</strong>mer den hufvudsakligen på d<strong>om</strong>änländerna, der<br />
förre khediven, Isniail Pascha, dref denna kultur i stor skala <strong>och</strong> nedlade betydliga<br />
summor på dess utveckling. Nuvarande d<strong>om</strong>änadministrationen fortfar<br />
dermed, men har måst indraga många af den slösaktige khedivens kostbara anstalter<br />
<strong>och</strong> i månget fall äfven ersätta sockerodlingen med den mindre kostsamma<br />
<strong>och</strong> stund<strong>om</strong> mer produktiva b<strong>om</strong>ullskulturen. Enligt frän Daira administrationen<br />
erhållna uppgifter har sockerproduktionen under de sistförflutna<br />
10 åren varit s<strong>om</strong> följer:
425<br />
Sockerproduktionen har sålunda i år varit nästan lika stor s<strong>om</strong> under de mest<br />
produktiva åren af Ismai'1 Paschas styrelse <strong>och</strong> större än medeltalet för de nio<br />
aren, icke medräknande året 1881, då, till följd af en vinterfrost s<strong>om</strong> öfverallt<br />
förstörde sockerrören, sockerproduktionen varit jemförelsevis ringa.<br />
iSpanmål. Tillförlitliga uppgifter <strong>om</strong> spannmålsproduktionen saknas. Man<br />
kan dock uppskatta densamma till 17 millioner ardcbs årligen: sammanräknade<br />
livete-, korn-, bön-, majs- <strong>och</strong> risexporten uppgår, enligt tullverkets uppgifter,<br />
till 1,923,642 ardebs; landets konsumtion af samtliga dessa sädesslag uppskattas<br />
till 15 millioner. Efter ett medelpris af 65 piaster pr ardeb, representerar<br />
sålunda produktionen af dessa sädesslag ett värde af £E 11,050,000.<br />
Att produktionen äfven år efter annat varit på tillväxt må dömas af följande<br />
siffror, utvisande hvilka qvantiteter blifvit exporterade, d. v. s. utgjort öfverskottet<br />
efter afdrag af landets behof.<br />
Sås<strong>om</strong> en sammanfattning af dessa uppgifter <strong>om</strong> årets jordbruksproduktion<br />
må följande sammandrag lemnas, utvisande i hvilken mån medeltalet för de 10<br />
nästföregående åren öfverträffats:<br />
Sålunda en tillväxt af 1,139,000 kantarer b<strong>om</strong>ull, 171,000 kantarer socker,<br />
271,000 ardebs b<strong>om</strong>ullsfrö samt 791,320 ardebs andra sädesslag.<br />
Emot denna tillväxt i qvantitet måste man, för att rätteligen uppskatta<br />
jordbrukets afkastning, sätta den förminskning i värde s<strong>om</strong> uppk<strong>om</strong>mit gen<strong>om</strong><br />
minskningen i de gällande prisen för nästan alla jordbruksalster. Detta prisfall<br />
<strong>och</strong> deraf beroende värdeförminskning har finansrådet i egyptiska finansdepartementet,<br />
Mr E. Vincent, efter en utförlig uträkning uppskattat s<strong>om</strong> följer:<br />
I förhållande till qvantitetens tillväxt, sås<strong>om</strong> den af ofvan uppgifna siffror<br />
framgår, är sålunda aftagandet i värde, till följd af prisfallet, jemförelsevis<br />
mindre.
426<br />
Staisreglering. Af samtliga dessa uppgifter, utvisande jordbrukets alltjemt<br />
tilltagande välstånd, kan man sluta att, hvad än Arabis ödesdigra ingripande<br />
må hafva vållat landet i politiskt hänseende, <strong>om</strong> han än har betungat dess finanser<br />
med en löpande skuld på 5 millioner, en indemnitetsfordran för Alexandriabranden<br />
af 4'/4 millioner samt en årlig utgift af £ 200,000 för den främmande<br />
ockupationen, så hafva landets näringar dock gått oskadade ur krisen<br />
<strong>och</strong> deras framtida utveckling ingalunda hämmats deraf. Ej heller hafva statens<br />
ordinarie ink<strong>om</strong>ster rubbats, sås<strong>om</strong> af nedanstående förteckning öfver de af<br />
staten under dessa år realiserade medel inhemtas:<br />
De realiserade ink<strong>om</strong>sterna hade sålunda öfverstigit budgetberäkningen med £E<br />
130,048.<br />
Statsregleringen för 1884 har beräknats s<strong>om</strong> följer:<br />
Ink<strong>om</strong>ster:
427<br />
Utgifter:<br />
Fullständiga uppgifter <strong>om</strong> de under året på ordinarie budgeten influtna medel<br />
saknas ännu; finansdepartementet har hittills endast kunnat lemna redogörelse<br />
för grundskatten. För de öfriga statsink<strong>om</strong>sterna afser redovisningen endast<br />
tiden till slutet af oktober. Man kan dock redan bedöma hur budgetens balansräkning<br />
k<strong>om</strong>mer att ställa sig. Grundskatten har inbragt £E 4,957,725 i<br />
stället för £B 5,261,798; således £E 304,073 mindre än budgetberäkningen.<br />
Öfriga statsink<strong>om</strong>ster hade intill oktober gifvit £E 3,071,159. Om derföre<br />
ordinarie budgeträkningen k<strong>om</strong>mer att sluta med en underbalans, kan icke<br />
denna vara så särdeles stor. Men dertill k<strong>om</strong>mer att statskassan vidkänts stora<br />
utgifter, hvilka alls icke voro i budgetberäkningen upptagna. Dessa utgjorde<br />
redan i oktober en summa af eirka £E 750,000, nemligen:
428<br />
Lägger man till detta redan ansenliga budgetdeficit de öfriga på statskassan<br />
stälda extraordinära fordringarna, nemligen den gen<strong>om</strong> föregående deficit sedan<br />
Arabis tid åsamkade löpande skalden, Alexandrias indemnitetsfordran samt<br />
Sudan-pensionerna (uppk<strong>om</strong>na till följd af embetsverkens indragning <strong>och</strong> krigsoperationerna),<br />
så kan man lätt föreställa sig hur Egyptens finanser k<strong>om</strong>mit i<br />
en sådan ställning att makternas intervention, till upphäfvande af liqvidationslagen<br />
<strong>och</strong> anskaffande af nya tillgångar, blifvit nödvändig.<br />
På Englands förslag hafva sålunda de mest intresserade makterna samtyckt<br />
dels att gemensamt garantera ett lån på £ 9,000,000, s<strong>om</strong>. af Egypten upptages<br />
å 3 l /3 % med prioritetsrätt framför andra förbindelser, dels att tillåta<br />
beskattandet af räntekupongen å föregående lån med 5 % jemte inställande<br />
för 2 år af amorteringsoperationerna å dessa lån. Härigen<strong>om</strong> inflytande medel<br />
skola användas till betalande af indemuitetsfordran i Alexandria samt dernäst<br />
Till ytterligare befrämjande af statskassans reguliera ink<strong>om</strong>ster hafva makterna<br />
accepterat den hittills <strong>om</strong>tvistade principen af européernas beskattande i<br />
Egypten. I en Londonkonventionen bifogad särskild »Declaration» förklara sig<br />
konventionsmakterna villiga medgifva tillämpningen å deras respektive undersåtar<br />
i Egypten dels af dekretet <strong>om</strong> husegend<strong>om</strong>sskatten. dels af förordningen<br />
<strong>om</strong> patent- <strong>och</strong> stämpelafgift. Dessa skatter, s<strong>om</strong> européerna hittills varit fria<br />
ifrån, beräknas inbringa cirka £E 100,000 årligen.<br />
I samma »Declaration», § III, beslutades sammankallande af en internationel<br />
k<strong>om</strong>mission till beredande af en särskild akt angående Suezkanalens neutralisering,<br />
<strong>och</strong> har denna k<strong>om</strong>mission, uti hvilken do flesta af makterna hafva<br />
till sina k<strong>om</strong>missarier utsett sina representanter i Egypten, redan sammanträdt<br />
i Paris (30 mars) <strong>och</strong> börjat öfverläggningarna <strong>om</strong> neutraliseringsakten. K<strong>om</strong>missionens<br />
förslag skall sedermera behandlas i en konferens, <strong>och</strong> sedan det antagits<br />
af deri representerade makter, skall det framläggas för att antagas af de<br />
andra mindre direkt intresserade makterna. Det förljudes att äfven andra frågor,<br />
afseende européernas fri- <strong>och</strong> rättigheter i Egypten, k<strong>om</strong>ina att å denna<br />
konferens behandlas.<br />
Konferensmakterna hafva sålunda erkänt Egyptens nuvarande finansiela<br />
betryck <strong>och</strong> hafva underkastat sig vissa uppoffringar till dess afhjelpande; alla<br />
ville dock ej betrakta budgetens belastade tillstånd sås<strong>om</strong> annat än öfvergående;<br />
många vidhöllo, i motsats till hvad af England påståtts, den mening att bristen<br />
i budgeten uppk<strong>om</strong>mit till följd af oförutsedda extra utgifter <strong>och</strong> att detta<br />
förhållande ej utgjorde något bevis att budgetjemvigten vore definitivt rubbad,<br />
utan torde utjemnas under normala förhållanden. Till följd häraf beslöts äfven,
429<br />
pä Frankrikes förslag, att de med hänsyn till kupongens beskattning <strong>och</strong> amorteringarnas<br />
inställande fattade bestämmelserna skulle gälla endast för 2 år, hvarefter<br />
en internationel k<strong>om</strong>mission eger att, efter noga undersökning af landets<br />
ekon<strong>om</strong>iska förhållanden, bestämma huruvida skäl forefinnas för deras vidare<br />
tillämpning. Härigen<strong>om</strong> tyckes England afstå från de anspråk på enskild kontroll<br />
i Egypten, s<strong>om</strong> sedan Tel-el-Kebir gjorts gällande, oeh, i stället för det<br />
förut med Frankrike utöfvade, af b<strong>om</strong>bardementet upphäfda Cond<strong>om</strong>inium, velat<br />
erkänna stormakternas gemensamma kontrollrätt.<br />
Den prioriterade statsskulden, hvarå räntenedsättning nu medgifvits, är följande:<br />
De öfriga budget-utgifterna äro:<br />
Den nya statsregleringen torde derföre visa en öfverbalans i ink<strong>om</strong>sterna,<br />
å ordinarie budgeten, af £E 60,535. — I en till ministerkonseljen adresserad<br />
rapport <strong>om</strong> statskassans ställning bar finansrådet M. E. Vincent förklarat, det<br />
icke allenast budgetjemvigten är för närmaste 2 åren betryggad, utan äfven att<br />
medelst införande af vissa föreslagna uppbördsförändringar kan bristen snart utjemnas<br />
derhän, att år 1887 statskassan kan vara i stånd att åter gälda full<br />
ränta å statslånen <strong>och</strong> kanalaktierna samt utgöra amorteringsbeloppen för desamma.<br />
Handeln. Penningställningen på platsen har under hela året varit tryckt.<br />
Dröjsmålet i utbetalningen af indemniteterna samt i ordnandet af den finansiela<br />
situationen har hindrat inflytandet af do kapital man hade räknat på för<br />
att upprätta landets kredit <strong>och</strong> upplifva penningrörelsen. Härjemte har den<br />
politiska situationen fortfarande varit ogynsam. Det obestämda <strong>och</strong> vacklande<br />
s<strong>om</strong> alltjemt betecknat Englands ställning i landet har verkat hämmande på spe-<br />
* Kuponglösa aktier, sålda till England, hvani ränta ufgörcs.
430<br />
kulationen, i allt fall på den s<strong>om</strong> kunnat åsyfta mer iin don närmaste framtiden.<br />
Desaa missförhållanden hafva dock synnerligast drabbat bankintressena,<br />
börsspekulationen <strong>och</strong> penningmarknaden. Handeln, d. v. s. den egentliga varu<strong>om</strong>sättningen,<br />
har mindre väsentligt berörts deraf. Tack vare den ovanligt rika<br />
årsväxten har <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen varit synnerligen stor, <strong>och</strong> <strong>handel</strong>soperationerna<br />
hafva äfven vunnit derigen<strong>om</strong>, att de, till följd af ofvan uppgifna förhållanden,<br />
måst, med undvikande af den hittills så öfverdrifna blancospekulationen,<br />
inskränka sig till det reela tillgodogörandet af landets produkter <strong>och</strong> tillgodoseendet<br />
af dess verkliga konsumtionsbehof. Handels<strong>om</strong>sättningen har sålunda<br />
utgjort för året — räknadt från 1 januari till 31 december — £E<br />
20,373,000 eller i import £E 7,187,000 samt i export £E 13,186,000 (1<br />
£E =100 piaster = kr. 18.50). Häri äro icke inräknade de till Turkiet<br />
utförda <strong>och</strong> från Turkiet hitförda varor, hvilka sås<strong>om</strong> tillhörande den s. k. inrikes<br />
<strong>handel</strong>n underkastas särskild tullbehandling <strong>och</strong> upptagas i tulluppgifterna<br />
under annan rubrik. Dessa utgjorde tillsammans £E 1,280,400.<br />
I jemförelse med föregående år visar årets varu<strong>om</strong>sättning en märklig tillväxt,<br />
sås<strong>om</strong> af nedanstående närmare framgår:<br />
Inräknande varu<strong>om</strong>sättningen med Turkiet uppgår sålunda Egyptens <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättniDg<br />
för året till £E 21,653,412.<br />
Denna delas sålunda mellan följande länder:<br />
Affärsrörelsen. Följande noteringar från börsen i Minet-el-Bassal beteckna<br />
affärsrörelsen i några af Egyptens förnämsta exportartiklar:<br />
B<strong>om</strong>ull. Börsafslutningar för året — 1 april till 31 mars — 3,628,460<br />
kantarer.<br />
Pris:
431<br />
Kontrakt pr november (nya skörden) Good fair piaster 215 pr kantar.<br />
B<strong>om</strong>ulls/ro. Börsafslutningar 2,207,730 säckar.<br />
Hvete. Försäljningar 690,385 ardebs (100 ardebs = 63 quarters).<br />
Korn. Afsättning 28,090 ardebs.<br />
Skördeutsigterna äro något mindre lofvande än i fjol. Om b<strong>om</strong>ullsskörden<br />
kan ännu ingenting säkert förespås. Men man beklagar att de för förbättring<br />
af vattningssystemet projekterade arbetena icke kunnat tidigare företagas, rivadan<br />
nästa skörd ej kan deraf draga någon fördel. För sädesslagen säges årsväxten<br />
visa sig mindre riklig.<br />
Socker. Börsafslutningar 792,000 kantarer.<br />
Af sådana artiklar s<strong>om</strong> kunna intressera vår <strong>handel</strong> har importen till Egypten<br />
utfallit under året s<strong>om</strong> följer:<br />
Angående utsigterna för våra exportartiklar att här finna en stadig <strong>och</strong><br />
fördelaktig afsättning samt sättet att dertill bearbeta <strong>och</strong> bereda marknaden, re-
432<br />
dogjordes utförligare i foregående årsberättelsen <strong>och</strong> är situationen i sagda hänseende<br />
fortfarande densamma.<br />
Trävaruimporten från Sverige har, sås<strong>om</strong> i nämnda årsberättelse antyddes<br />
vara att förvänta, visat under året en ej obetydlig tillökning. Den har utgjort.<br />
3,948 S:t Pet. stånd., mot 2,824 året förut.<br />
Äfven i jemförelse med de närmast föregående 9 åren är årets införsel<br />
större. Sålunda importerades år 1875 2,315 standards, 1876 1,505, 1877<br />
888, 1878 2,281, 1879 1,520, 1880 2,083, 1881 2,644, 1882 2,800, 1883<br />
2,824 <strong>och</strong> 1884 3,948 standards.<br />
Byggnadsverksamheten i Alexandria har varit temligen liflig under året,<br />
oaktadt att dröjsmålet med utbetalande af indemniteterna fortfarande hindrat<br />
många husegare från att gripa sig an med återupptagandet af sina under stadens<br />
brand förstörda egend<strong>om</strong>ar. I landsorten har byggnadsverksamheten äfven<br />
fått en ny fart derigen<strong>om</strong> att trenne på hvarandra följande rika skördar riktat<br />
åkerbruksklasserna <strong>och</strong> befordrat en bland dem allmänt tilltagande önskan att<br />
ersätta sina usla lerkojor med bastantare bostäder. T sådana landtbyggnader<br />
användes dock icke det dyrare svenska virket, utan begagnas uteslutande de<br />
från Trieste <strong>och</strong> Galatz införda billiga planksorterna. Pet svenska trävirket<br />
brukas allenast i lyxbyggnader till bättre snickeriarbeten, golfläggning, dörr- <strong>och</strong><br />
fönsterkarmar, jalousier m. m. Några försök hafva blifvit gjorda att införa<br />
svenskt färdiggjordt snickeriarbete, men det föranledde strejk bland byggnadsarbetarne,<br />
hvilka ansågo sina yrkesintressen hotade härigen<strong>om</strong> <strong>och</strong> vägrade arbeta<br />
vid byggnader der sädana färdiggjorda fönster <strong>och</strong> dörrar skulle begagnas. Dylika<br />
hinder kunna dock ej i längden göra sig gällande emot fördelen af det<br />
billigare <strong>och</strong> jemnare maskinarbetet, derest sådant med urskilning beredes till<br />
att motsvara landets sedvänjor <strong>och</strong> klimatförhållanden samt tillfredsställa öfriga<br />
lokala fordringar.<br />
Is<strong>handel</strong>n. Af förek<strong>om</strong>men anledning anser jag mig böra meddela följande<br />
<strong>om</strong> is<strong>handel</strong>n i Egypten, hvar<strong>om</strong> åtskilligt i tidigare rapporter inberättats.<br />
I Alexandria finnas ej mindre än fyra fabriker för tillverkning af konstgjord<br />
is. Dessa producera cirka 8 tons dagligen, men efter s<strong>om</strong> tre inskränka<br />
sin verksamhet till s<strong>om</strong>martiden, bör man anslå totalproduktionen till cirka 7<br />
tusen tons årligen. Denna produktion motsvarar fullt åtgången. Ingen import<br />
af is har derföre på senare åren k<strong>om</strong>mit i fråga. Prisförhållandena äro ock<br />
sådana, att den importerade isen näppeligen torde kunna konkurrera med lokalproduktionen.<br />
Den konstgjorda isen säljes i minut å 1 piaster pr oka (97 1 /J<br />
piaster = 1 £., 800 okas = 1 ton) samt i parti å £ 6 pr ton. Visserligen<br />
är den konstgjorda isen, bestående af skifvor af 3V2 tums tjocklek <strong>och</strong> cirka<br />
8 okas vigt, icke så ufchållande s<strong>om</strong> den naturliga, men s<strong>om</strong> is sällan här begagnas<br />
till hushållsbruk, för bevarande af matvaror o. dyl., utan fast mera till<br />
afkylande af dryckesvaror, glacer m. m. dyl., hvartill den konstgjorda isens<br />
lättbrutna skifvor bättre lämpa sig, försvåras konkurrensen äfven härigen<strong>om</strong>.<br />
Vexelkurs.<br />
s<strong>om</strong> följer:<br />
Böranoteringarna i vexelmarknaden hafva under året utfallit
433<br />
Lägsta vexelkursen inträffar under höst- <strong>och</strong> vintermånaderna, då exporten<br />
är lifligast; högsta d:o under vår- <strong>och</strong> s<strong>om</strong>martiden, då exporten minskas <strong>och</strong><br />
importen tager öfverhanden. Noteringarna äro for närvarande:<br />
Guldmyntinförseln har äfven vunnit mycket i betydenhet, på grund af<br />
ockupationen <strong>och</strong> kriget i Sudan samt dermed sammanhängande guldbctalningar.<br />
Denna införsel, s<strong>om</strong> är 1882 utgjorde 2,286,000 £ samt år 1883 2,850,000<br />
.£, har i år uppgått till 4,023,000 .£.<br />
Fyrväsendet. Sist år 1870 undergick fyrväsendet i Egypten en grundlig<br />
reform oeh stäldes då under ledning af flera engelska sjöofficerare — hvilka<br />
lemnade engelska flottan <strong>och</strong> trädde i egyptisk tjenst —, lydande i administrativt<br />
hänseende under marinministeriet. Af denna administration underhållas G<br />
fyrar på medelhafskusten — Alexandria, Kosetta, Brullos, Damietta, Port Said<br />
— samt 5 i Röda hafvet — Aboukizan, Ashrafl, Zafaran, Souakim, Ras-elgarib.<br />
För dessa fyrars underhåll erläggas, enligt internationel öfvercnsk<strong>om</strong>melse,<br />
af <strong>sjöfart</strong>en 3 /4 piaster pr ton intill 800 tons samt s /a piaster för hvarje<br />
ton derutöfver i medelhafshamnar, samt 2 piaster pr ton intill 800 tons oeh<br />
1 piaster för hvarje ton derutöfver i Röda hafvet. Då denna fyrafgift år 1 870<br />
accepterades <strong>och</strong> auktoriserades af sjömakterna, faststäldes samtidigt att densamma<br />
skulle minskas eller ökas i förhållande till fyradministrationens behof,<br />
hvarför sagda administration ålades att årligen offentliggöra sin budget jemte<br />
redovisning <strong>om</strong> influtna fyrmedel. Sådan budget meddelades först för år 1872<br />
—1873 <strong>och</strong> utvisade att inkasseringarna utgjort £E 25,113, hvaremot utgifterna<br />
uppgått till £E 34,955, således ett deficit af £E 9.842. Afskeppningsagenterna<br />
på platsen anmärkte härvid dels att budgetsutgifterna syntes öfverdrifna,<br />
dels att bland dessa upptagits en summa stor £E 17,140 för beräknad<br />
värdeförminskning i administrationens materiel, hvilken summa, utgörande<br />
10 % af denna materiels totalvärde, vore för stor. Till följd af den härigen<strong>om</strong><br />
uppk<strong>om</strong>na polemiken i pressen <strong>och</strong> de intresserades vägran att tillåta någon<br />
vidare förökning i de redan höga fyrsatserna, upphörde regeringen att offentliggöra<br />
fyradministrationens budget. Klag<strong>om</strong>ål har i är väckts häröfver<br />
af agenterna för postlinierna i Alexandria, hvilka i bref till doyen för dipl<strong>om</strong>atiska<br />
kåren framstält att fyradministrationens ink<strong>om</strong>ster sedan 1870 ökats<br />
så betydligt, att dessa nu torde uppgå till öfver £E 80,000 årligen, hvaremot<br />
utgifterna icke öfverstiga £E 26,000, att ändamålet med den af vederbörande<br />
iakttagna tystnad i afseende på ifrågavarande budget vore endast att undvika<br />
den nedsättning i fyrafgiften s<strong>om</strong> vid antagande af fyrtaxan afsetts. Häremot<br />
har det påståtts att, efter s<strong>om</strong> en förhöjning i afgiften under tidigare budgetdeficit<br />
vägrats, nedsättning under lyckligare förhållanden ej heller kunde begäras.<br />
Officiösa underhandlingar äro dock öppnade, oeh är det anledning att tro<br />
det en nedsättning i fyrafgiften blifver ifrågasatt.<br />
Att skeppsagenternas påstående, det den nuvarande fyrafgiften i Egypten<br />
är högre än i andra länder, ej saknar grund, framgår af nedanstående i agenternas<br />
adress till M. de Martins meddelade jemförelsetabell:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 29
434<br />
Derest ofvanuppgifna beräkningar i afseende pä fyradministrationens ink<strong>om</strong>ster<br />
<strong>och</strong> utgifter äro riktiga, borde afgiften, i öfverensstämmelse med egyptiska<br />
regeringens kungörelse den 30 juli 1870. nedsättas med närmare 2/3 eller<br />
utgå med cirka 18 centimer i Röda hafvet <strong>och</strong> 7 centimer i Medelhafvet.<br />
Sanitetsväsendel. En förhöjning i karantänsafgiften har deremot blifvit<br />
satt i fråga. Karantänsväsendet lemnar i allmänhet mycket öfrigt att önska,<br />
<strong>och</strong> de ändamålsenligare karantänsanstalter, s<strong>om</strong> det åligger den egyptiska regeringen,<br />
enligt gällande författningar, att anlägga, låta fortfarande vänta på sig.<br />
Nuvarande anordningar för smittade fartygs passerande af kanalen i karantän<br />
äro i många afseenden odugliga <strong>och</strong> hafva gifvit anledning till berättigade klag<strong>om</strong>ål.<br />
Flera medelhafsmakter, hvilka anse sig mera <strong>om</strong>edelbart hotade gen<strong>om</strong><br />
det otjenliga i denna s. k. transitokarantän, hafva tid efter annan låtit sina representanter<br />
i härvarande internationella sanitetskonselj göra framställning här<strong>om</strong>.<br />
Men till ett bättre anordnande af dessa karantänsförhållanden, ett önskemål<br />
s<strong>om</strong> delas af alla, erfordras ej mindre än en grundlig reorganisation af<br />
hela karantänsväsendet jemte en betydlig tillökning af tjenstepersonalen. Härtill<br />
saknas nödiga medel. Till beredande af sådana föreslår konseljen en revision<br />
af karantänstaxan med höjande af gällande afgifter. Men härför måste<br />
alla de intresserade makternas samtycke först vinnas, hvarförutan någon högre<br />
pålaga å skeppsfarten ej kan sättas i fråga. Till öfvervinnande af motståndet å<br />
<strong>sjöfart</strong>sintressenas sida har nyligen en för de strängare karantänsåtgärderna mest<br />
ifrande medelhafsmakt föreslagit i konseljen att transitokarantänen skulle upphäfvas<br />
<strong>och</strong> fartyg från smittad ort föreläggas i stället karantän i Röda hafvet<br />
intill dess att den ifrågasatta tjenstereorganisationen kunnat verkställas. Detta<br />
förslag har likväl, i betraktande af de stora hinder kanalfarten härigen<strong>om</strong> skulle<br />
tillfogas, blifvit af konseljens majoritet afstyikt. Frågans vidare behandliDg har<br />
dessut<strong>om</strong> uppskjutits i anledning af den i R<strong>om</strong> sammankallade sanitetskongressen,<br />
der, efter all förväntan, flere af de i sammanhang dermed stående principiela<br />
frågorna k<strong>om</strong>ma att med mera bindande kraft <strong>och</strong> verkan behandlas <strong>och</strong><br />
afgöras. — Sjelfva frågan <strong>om</strong> den egyptiska konseljens sammansättning <strong>och</strong> myndighet<br />
är visserligen i inbjudningscirkuläret reserverad, men det vigtiga spörjsmålet<br />
<strong>om</strong> Röda hafskarantänerna är specielt framlagdt till behandling.<br />
O. G. v. Heidenstam.
Montevideo (Uruguay) den 30 april 1885.<br />
435<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
II.*<br />
Efter att nu hafva emottagit de knapphändiga uppgifter s<strong>om</strong> härvarande<br />
statistiska byrå har att meddela, far jag äran tillägga följande till min förra<br />
rapport (se sid. 129).<br />
Antalet af till distriktet under år 1884 ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde (kustfarten<br />
inberäknad)<br />
hvilka siffror utvisa en förökning af 289 ångfartyg <strong>och</strong> 261,653 tons samt<br />
40 segelfartyg <strong>och</strong> 124,372 tons.<br />
Varu<strong>om</strong>sättningen med utlandet är i fortfarande stigande <strong>och</strong> utgjorde:<br />
hvilka siffror fördelade på republikens folkmängd (520,000) utvisa en <strong>om</strong>sättning<br />
af kr. 365 på hvarje invånare.<br />
Införseln är i starkt tilltagande (7,000,000 på 2 år). Den består hufvudsakligast<br />
af<br />
under år 1883 i millioner pesos:<br />
Matvaror 4.60 (socker 1.55, Yerba Mate 0.71, olja 0.38 etc).<br />
Spirituösa <strong>och</strong> viner 3.64 (vin 2.62 sprit 0.25 etc).<br />
Materialier <strong>och</strong> maskiner 4.16 (för åkerbruk, industri <strong>och</strong> byggnader).<br />
Väfnader 2.86.<br />
Färdiggjorda kläder 0.9 6.<br />
Tobak 0.45.<br />
Bland dessa artiklar finnas åtskilliga i hvilkas införsel de Förenade rikena<br />
skulle kunna verksamt deltaga, sås<strong>om</strong> t. ex. gran <strong>och</strong> furu, hvaraf under år<br />
1883 importerades 13,467,000 fot med ett tullvärde af doll. 398,746 <strong>och</strong> under<br />
1884 troligtvis närmare 20 millioner fot.<br />
Uti införseln deltogo förnämligast (under 1883) England med 27.1 %,<br />
Frankrike med 17.2, Brasilien med 10.9, Spanien med 10.3, Tyskland med<br />
10, Italien med 6.5 <strong>och</strong> Förenta Staterna med 5.8 %.<br />
* Afd. I, se sid. 129.
436<br />
Af utförseln gingo (1883) till Belgien 19.8 % (ull till Åntwerpen), England<br />
19.1, Frankrike 16.8, Brasilien 13.3, Förenta staterna 8.7 samt till Argentinska<br />
republiken 8.2 %.<br />
Utförseln, ehuru under förlidet år större än under nägot af de föregående,<br />
uppnådde dock ej 1883 års värdesiffra. Detta berodde dels på låga ullpriser<br />
i England <strong>och</strong> å Europas öfriga marknader, men isynnerhet på den<br />
betydliga nedgång s<strong>om</strong> köttprisen undergått på Cuba <strong>och</strong> i Brasilien, hvarthän<br />
vårt torrsaltade kött hittills nästan uteslutande utförts till födoämne för dessa<br />
länders svarta befolkning. På Cuba börjar denna artikel att alldeles utträngas<br />
af nordamerikansk vara af buttre qvalitet, <strong>och</strong> i Brasilien utvidgas boskapsskötseln<br />
småning<strong>om</strong>, så att behofvet af infördt kött årligen blifver mindre. Dessa<br />
<strong>om</strong>ständigheter hafva förorsakat en nedgång af prisen på boskap från 17 å 20<br />
doll. till 9 å 13 dol]., <strong>och</strong> hafva nödgat våra slagteriegare att söka nya marknader<br />
för denna vigtiga artikel. Prof deraf hafva blifvit sända till de flesta<br />
europeiska länder, men hittills utan nämnvärd framgång, <strong>och</strong> är det att befara,<br />
att innan denna artikel kan erbjudas i bättre qvalitet <strong>och</strong> kondition, den ej<br />
blifver användbar för Europas befolkning. Mångfaldiga försök att förvara oxkött<br />
på ett billigt vis hafva blifvit gjorda <strong>och</strong> flere patent dera uttagna, men<br />
hittills ej något visat sig praktiskt. I konstgjord låg temperatur utföras laddningar<br />
af fårkött, isynnerhet till England, <strong>och</strong> hoppas man att ett billigare<br />
frambringande<br />
nötkreatur.<br />
af kyla skall göra denna metod praktisk äfven för köttet af<br />
I republikens slagterier dödades för export under 1884 853,600 hornboskap.<br />
Statens tullar inbragte<br />
1884 doll. 7,749,438.<br />
1882 doll. 5,501,360, 1883 doll. 6,968,321,<br />
Åkerbruket drifves numera på öfver 200,000 hektarer. Gynnadt under<br />
1884 af ovanligt fördelaktig väderlek, beräknar man värdet af dess alster till<br />
doll. 10 millioner.<br />
Den lägre industrien gör äfvcnledes betydande framsteg, den högre deremot<br />
långsammare i följd af brist på stenkol <strong>och</strong> skog, af hvilken orsak allt<br />
bränsle måste importeras.<br />
Jernvägarne in<strong>om</strong> republiken uppnå en längd af 442 kil<strong>om</strong>eter, <strong>och</strong> väntar<br />
man att nu under arbete varande <strong>om</strong>kring 100 kil<strong>om</strong>eter skola in<strong>om</strong> årets<br />
slut kunna öppnas för trafiken.<br />
Telegrafliniernas<br />
tagna.<br />
längd är 1,222 kil<strong>om</strong>eter, jernvägslinier deruti ej upp<br />
I hufvudstaden finnas tvenne telefonbolag, hvilka räkna mellan 2- <strong>och</strong> 3,000<br />
prenumeranter.<br />
Postverket befordrade under 1883 1,621,400 bref (hvarutaf 42,260 frankerade),<br />
16,776 brefkort, 3,770,144 trycksaker <strong>och</strong> 5,371 varuprof.<br />
k<strong>om</strong>st var under samma år doll. 580,000.<br />
Dess in<br />
Skolväsendet <strong>om</strong>huldas mycket. Under 1883 funktionerade<br />
303 allmänna skolor med 26,129 lärjungar <strong>och</strong> 541 lärare <strong>och</strong> lärarinnor,<br />
423 privata » » 19,242 » » 796 »<br />
af hvilka senare anstalter 169 religiösa (munkar, nunnor eller barmhertighetssystrar).<br />
Isynnerhet ådrager sig härvarande handtverksskola allmän uppmärksamhet<br />
<strong>och</strong> anses vara den bästa i sitt slag i Sydamerika. I densamma äro<br />
upptagna 521 gossar från 9 till 21 år. Skolan har 61 lärare, <strong>och</strong> dess verkstäder<br />
äro försedda med 109 maskiner, af hvilka 53 drifvas med ånga.<br />
Valen till representationen hafva varit lugna. Endast en offieiel lista vo-
437<br />
terades. Den i flera partier splittrade oppositionen afhöll sig frän allt deltagande<br />
i desamma.<br />
Ett försök af det s. k. hvita partiet att uppvigla landtbefolkningen till<br />
uppror undertrycktes in<strong>om</strong> få dagar.<br />
För härvarande skandinaviska arbetare har under förlidet år bildats en<br />
sjuk- <strong>och</strong> begrafningskassa, hvilken förening redan räknar 66 aktiva medlemmar,<br />
af hvilka 55 äro svenskar <strong>och</strong> 8 norrmän. Afgiften är en peso (kr. 3.8 5) pr<br />
månad.<br />
Tanger den 14 juli 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Sam. Blixén.<br />
Detta distrikt besöktes icke under år 1884 af något svenskt fartyg, men<br />
af en norsk skonert <strong>om</strong> 72 tons, s<strong>om</strong> ank<strong>om</strong> till Saffi med sockerlast från<br />
Antwerpen.<br />
Det är svårt att i detta land erhålla fullt tillförlitliga statistiska uppgifter.<br />
Enligt de uppgifter jag erhållit ank<strong>om</strong>mo till samtliga hamnarne in<strong>om</strong><br />
kejsardömet Marocko 1,182 fartyg <strong>om</strong> 282,075 tons <strong>och</strong> afgingo 1,171 fartyg<br />
<strong>om</strong> 276,598 tons.<br />
Någon direkt import från eller export till de Förenade rikena egde ej<br />
rum. Till Marocko importeras dock årligen från London partier af svenskt<br />
jern, liks<strong>om</strong> från Gibraltar något trävaror <strong>och</strong> små qvantiteter af norsk klippfisk.<br />
På sista tiden hafva svenska säkerhetständstickor börjat finnas här.<br />
Enligt mig meddelade uppgifter utgjorde sammanlagda värdet af importen<br />
till hela landet under förlidet år £ 915,821, <strong>och</strong> sammanlagda värdet af exporten<br />
lärer uppgått till S. 875,365.<br />
Skörden var mycket god.<br />
Helsotillståndet in<strong>om</strong> hela landet godt.<br />
Elias Cassel.
Buenos Ayres den 28 mars 1885.<br />
438<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet fremgaar af fölgen de Oversigt:<br />
Under det forlidne Aar udviser de forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet<br />
baade for Hovedstationcns s<strong>om</strong> for Vice-Konsulsstationens Vedk<strong>om</strong>mende et<br />
höist maerkeligt Opsving.<br />
Saaledes s<strong>om</strong> fremgaar af ovenstaaende Opgave ank<strong>om</strong> 46 svenske Fartöier<br />
med en Draegtighed af 18,104 Reg.-Tons og 125 norske med 56,430 Tons,<br />
medens Skibsfarten hertil i Femaaret 1879—1884 blöt gjennemsnitlig udviser<br />
pr Aar 14 svenske Fartöier med 4,570 Tons og 35 norske med 12,065 Tons.<br />
Denne Forögelse synes under indevserende Aar end yderligere at ville tiltage,<br />
seende hen til det betydelige Antal Fartöier der ere ank<strong>om</strong>ne under Aarets<br />
förste Maaneder.<br />
Den samlede Bruttofragt af de til Distriktet ank<strong>om</strong>ne Fartöier belöb sig<br />
for de Svenskes Vedk<strong>om</strong>mende til Kr. 616,770, for de Norskes til 1,885,176<br />
Kröner.<br />
Samtlige til Hovedstationen ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier vare Seilskibe, der<br />
hidk<strong>om</strong> med Ladning, hvoraf 4 direkte fra Norge og Resten fra udenrigske<br />
Steder.<br />
Fra Sverige ank<strong>om</strong> et mindre Dampskib paa 94 Reg.-Tons, der er bleven<br />
eat i Fragtfart paa Steder i Floderne.<br />
Nedenstaaende Opgave giver en Oversigt over den af svenske Fartöier<br />
drevne Fragtfart for Indgaaende:
439<br />
Af norske Fartöier der have besögt Distriktets Havne ank<strong>om</strong> med Last:<br />
1. Til Hovedstationen<br />
2. Til Rosario<br />
De lave Dainpskibsfragter der have vaeret gjaeldende under hele Aaret har<br />
hävt til Fölge en yderst ringe Efterspörgsel efter Seilskibe, der saagodts<strong>om</strong><br />
udelukkende have vaeret henviste til Floderne for Transport af Saladeroprodukter<br />
og Kornvarer.<br />
Af ank<strong>om</strong>ne Fartöier ere saaledes blöt afgaaede fra Hovedstationen med<br />
Last til europaeiske Havne 5 norske og 1 svenskt, samt til brasilianske 2<br />
svenske og 3 norske.<br />
For Vice-Konsulsstationens Vedk<strong>om</strong>mende viser Forholdet sig gunstigere<br />
idet, naar undtages 1 norskt Fartöi der afgik til Barbados i Ballast, de övrige<br />
ere blevne befragtede.<br />
Under det forlöbne Åars förste Maaneder gjorde Efterspörgsel sig gjaeldende<br />
for mindre dybgaaende Fartöier at läste Liinsjed i Santa Fé og andre<br />
Havne i Parana-Floden. Raterne vare fra Santa Fé Frcs 33, fra San Lorenzo<br />
Fres 25, fra Campana og Rosario Frcs 23 Kanalen f. O. For saltede Huder<br />
i Uruguay-Floden noteredes 30 Sh. Efter at flere Befragtninger vare afsluttede<br />
til ovennsevnte Rater under Maanederne Februar og Marts, aftog Efterspörgselen<br />
efter Seilskibe, og under Aarets övrige Maaneder have Fragterne<br />
vasret saagodts<strong>om</strong> n<strong>om</strong>inelle.<br />
De Rater hvortil Befragtninger ere blevne afsluttede under Skibningssaisoncrne<br />
vare fölgende Kanalen f. O.<br />
Liinsced. Buenos Ayres Frcs 21—22, Campana Fres 22—23, Rosario<br />
Frcs 22—23 1/2 og Santa Fé Frcs 32—33.<br />
Hvede. Buenos Ayres Frcs 20—22, Campana Frcs 22—28, Rosario Frcs<br />
24 og Sauta Fé Frcs 33—36.<br />
Mais. Buenos Ayres Frcs 17—19.<br />
Been og Beenaske. Buenos Ayres 19—24 Sh., Uruguay-Floden 18—<br />
22 Sh.<br />
Saltede Hluder. Buenos Ayres 25 Sh., Uruguay-Floden 30—37 Sh. 6 d.<br />
Talg. Buenos Ayres 27 Sh., Uruguay 28—30 Sh.
440<br />
Quebracho-Trœ. Empedrado til Havre Frca 37—42'/, Bugserdampskib<br />
for Befragterens Regning eller Frcs 50—55 uden Bugsering.<br />
Nedenstaaende Tabel giver en Oversigt över den under Femaaret 1880—<br />
1884 Btedfundne Udförsel af Agerbrugsprodukter, bvoraf Exporten tidligere var<br />
ukjendt.<br />
Vaerdieu af den til Buenos Ayres Toldsted stedfundne Indförsel opgives<br />
under det forlöbne Aar til 77'/> Millioner Pesos mod 63 1 /, Millioner i 1883<br />
og Udförselen til 47 Millioner mod 45 Millioner Pesos i 1883. Disse Vaerdier<br />
udgjör ibr Indförselens Vedk<strong>om</strong>meude henimod 80 % og for Udförselens<br />
70 % af Republikens samlede Omsajtninger.<br />
Med Undtagelse af det tidligere <strong>om</strong>handlede Dampskib, der medbragte endeel<br />
Prover af svenske Iudustriartikler, ank<strong>om</strong> intet Fartöi direkte fra Sverige;<br />
derimod afgik dertil 2 norske Fartöier med c:a 1,300 Piber Talg samt 1 dansk<br />
med 300 Baller Uld. Indirekte över Antwerpen udskibedes herfra yderligere<br />
600 Baller Uld, besteinte til Norrköping.<br />
Fra Norge ank<strong>om</strong> 4 norske Fartöier med 800 S:t Pet. Stånd, hövlede<br />
Bord, samt indirekte över Hamburg c:a 1,200 Kister Klipfisk og et mindre<br />
Parti Törfisk.<br />
Til Norge afskibedes via Antwerpen nogle mindre Partier saltede Huder.<br />
Exporttolden er for indevaereude Aar bleven uedsat til 4 % for Uld og<br />
Faareskind samt til 3 % for Huder, Talg, Krölhaar etc., inedens ingen väsentlig<br />
Förändring bar fundet Sted i Tmporttolden for de Artikler der ere af<br />
Intéresse for de ibrenede Riger.<br />
Tilfölge den Forringelse s<strong>om</strong> Landets Papirtuynt har undergaaet siden<br />
Tvångskurs erklîuredes, er ved Décret af 13 Marts et Tillaeg af 15 X bleven<br />
paalagt alle Indbetalinger for Told.<br />
I de Afgifter der afkrseves Fartöier har ingen Förändring fundet Sted.<br />
Under det forlöbne Aar er anmeldt römt fra svenske Fartöier 19 og fra<br />
norske 36 Mand.<br />
Gjennem Generalkousulatet er der af 7 svenske Sömsend bleven hjemsendt<br />
Kr. 1,352.40 og af 14 norske Kr. 2,077.17.<br />
Anfallet af ank<strong>om</strong>ne Emigranter opgives til 103,190.<br />
Sundhedstilstanden har vœret höist tilfredsstillende.<br />
S. And. Christophersen.
441<br />
Kapstaden (Kapkolonien) den 31 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Af svenska fartyg funnos vid slutet af år 1883<br />
Jemföres antalet ank<strong>om</strong>na svenska fartyg med enahanda antal ar 1883, eller<br />
90 <strong>om</strong> 36,051 tons, visar sig en minskning för 1884 af 25 fartyg <strong>om</strong> 13,537 tons.<br />
De hit förtjenta brattofrakterna, s<strong>om</strong> under 1883 belöpte sig till £ 73,180,<br />
uppgingo till £ 38,935 eller £ 34,245 mindre än året förut. Under året<br />
afgingo 6 fartyg <strong>om</strong> 1,800 tons med här intagen last, <strong>och</strong> afseglade efter sista<br />
årsskiftet 8 <strong>om</strong> 2,248 tons af de under fjoråret ank<strong>om</strong>na svenska fartygen.<br />
Summan af de under året vid hufvudstationen af svenska fartyg uppburna<br />
tonafgifterna utgjorde £ 27. 12. 3 oeh vid vicekonsulsstationerna £ 62. 10. 2<br />
eller tillsammans £ 90. 2. 5.<br />
Af norska fartyg funnos vid slutet af år 1883<br />
Jemföres antalet ank<strong>om</strong>na norska fartyg med enahanda antal år 1883, eller<br />
42 <strong>om</strong> 14,460 tons, visar sig en tillökning för 1884 af 5 fartyg, men minskning<br />
af 1,062 tons. De hit inseglade bruttofraktcrna utgjorde £ 28,910 eller<br />
£ 1,720 mer än året förut. Med last härifrån afgingo 6 fartyg <strong>om</strong> 1,419 tons<br />
samt qvarlåg vid detta års ingång intet af de under fjoråret ank<strong>om</strong>na norska<br />
fartygen. Ett skeppsbrott egde rum in<strong>om</strong> distriktet, i det att den i Drammen<br />
hemmahörande briggen »Vigors, 267 registertons, totalt förliste i Port Natal<br />
den 9 sistlidne juni.<br />
Summan af tonafgifterna, erlagda af norska fartyg vid hufvudstationen,<br />
belöpte sig till £ 18. 13. 3 oeh vid vicekonsulsstationerna till £ 31. 7. 7<br />
eller i allt £ 50. 0. 10.<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na svenska <strong>och</strong> norska fartyg utgjorde således<br />
112 <strong>om</strong> 37,912 tons, deraf 65 svenska <strong>om</strong> 22,514 tons <strong>och</strong> 47 norska <strong>om</strong><br />
15,398 tons; antalet med last afgångna fartyg utgjorde 30 <strong>om</strong> 9,852 tons,<br />
deraf 17 svenska <strong>om</strong> 5,953 tons <strong>och</strong> 13 norska <strong>om</strong> 3,899 tons.<br />
Med 11 svenska <strong>och</strong> 3 norska fartyg infördes till Kapkolonien direkt från<br />
Sverige följande nämnvärda produkter, nemligen: 109,859 plankor, 50,887 golf<strong>och</strong><br />
takbräder, 14 bjelkar <strong>och</strong> 522 spiror.<br />
De direkt från Norge till samma koloni ank<strong>om</strong>na hufvudsakliga produkter<br />
med 3 norska <strong>och</strong> 4 svenska fartyg voro: 1,640 plankor, 296,355 golf- <strong>och</strong><br />
takbräder, 9 bjelkar <strong>och</strong> 93 spiror.<br />
De från de Förenade rikena förnämligast importerade artiklar äro sålunda,<br />
sås<strong>om</strong> ofvan synes, trävaror, hvaraf införseln under fjoråret minskades ganska<br />
betydligt. Endast artikeln icke förädlade trävaror nedgick med 618,733 kbft<br />
i mängd <strong>och</strong> £ 40,268 i värde. Orsaken till detta betydliga aftagande är att
442<br />
söka deri, att kapguvernementet ej kunde fortsätta med de offentliga arbetena<br />
med anledning af koloniens finansiela svårigheter, <strong>och</strong> att byggnadsföretagsamheten<br />
nästan instäldes till följd af de fortfarande dåliga tiderna. Följaktligen<br />
har icke något nämnvärdt behof förefunnits. I motsatt fall skulle noteringarna<br />
under en så ansenligt minskad införsel visat sig rätt fördelaktiga. Vid slutet<br />
af förra säsongen voro de för 3"X9" furuplankor 4'/4 d. pr löpande fot, för<br />
hyflade <strong>och</strong> spåntade 1"X6" golfbräder l 1 /, d. pr löpande fot <strong>och</strong> för dylika<br />
listade '/," X 6" takbräder '/j d. pr löpande fot, förtullade <strong>och</strong> levererade vid<br />
köparens upplagsplats i Kapstaden; men då de flesta hitk<strong>om</strong>na trälasterna icke<br />
kunde säljas till de öfriga kusthamnarna, af fruktan för dervarande köpares<br />
soliditet, i likhet med året förut, måste lasterna här placeras, <strong>och</strong> följaktligen<br />
blef Kapstadens marknad synnerligen öfverfyld, så att noteringarna nu vid slutet<br />
af denna säsong ställa sig i resp. 4 d., I 1 /» d. <strong>och</strong> '/, d. Huru trävarumarknaden<br />
k<strong>om</strong>mer att gestalta sig under denna säsong, k<strong>om</strong>mer naturligtvis<br />
att bero på tiderna <strong>och</strong> tillförseln. Jag anser mig fortfarande böra afråda<br />
herrar aflasUre från att hitsända andra än i fast räkning sålda laster, ty under<br />
nuvarande konjunkturer kunna konsignationer ej blifva annat än förlustbringande.<br />
De förra tullsatserna voro på oförädlade trävaror 2 d. pr kbft <strong>och</strong> på förädlade<br />
11 % af fakturavärdet, hvartill senare k<strong>om</strong> en tillfällig förhöjning af 15<br />
% å tullbeloppet för att öka statsink<strong>om</strong>sterna. Vid tulltaxans revision blefvo<br />
dessa artiklar, sås<strong>om</strong> jag hade äran inberätta den 23 sistlidne juli, tullbelagda<br />
med resp. 2 d. <strong>och</strong> 3 d. pr kbft.<br />
I marknaden har ytterst litet svenskt jern <strong>och</strong> tjära förek<strong>om</strong>mit.<br />
Ty värr kunna de Förenade rikena för närvarande ej härstädes påräkna<br />
någon större marknad för sina tändsticksfabrikat, sedan tullen af sista Kap parlamentet<br />
höjts från 11 ^ af fakturavärdet till 4 sh. pr gross askar af vanlig<br />
storlek. Till följd häraf hafva ett par tändsticksfabriker anlagts, bvilka, <strong>om</strong><br />
de än icke redan kunna förse kolonien med hela hennes behof, likväl torde<br />
blifva i stånd att göra så i en snar framtid, <strong>om</strong> denna höga tullsats k<strong>om</strong>mer<br />
att bibehållas. Priset på importerad vara är numera <strong>om</strong>kring 6 sh. pr gross<br />
för säkerhetständstickor <strong>och</strong> <strong>om</strong>kring 5 sh. pr gross för svafvelstickor, <strong>och</strong> på<br />
den härstädes tillverkade, s<strong>om</strong> icke kunnat mäta sig med godt svenskt eller<br />
norskt fabrikat, något lägre.<br />
Hvad angår Kapkoloniens <strong>sjöfart</strong> <strong>och</strong> <strong>handel</strong> i allmänhet under året, får<br />
jag äran anföra följande:<br />
Till denna koloni ank<strong>om</strong>mo i allt 1,923 ång- <strong>och</strong> segelfartyg <strong>om</strong> 2,651,006<br />
registertons, eller 212 fartyg <strong>om</strong> 339,271 registertons mindre än år 1883. Af<br />
dessa ank<strong>om</strong>na voro 1,295 ångare <strong>om</strong> 2,415,723 registerton». Antalet fartyg<br />
s<strong>om</strong> besökte Table Bay var 695 med en drägtighet af 710,984 tons, eller 19<br />
stycken <strong>och</strong> 35,743 tons mindre än året förut.<br />
Fraktmarknaden visade ytterst låga fraktsatser till denna koloni. Så gingo<br />
östersjöfrakterna, s<strong>om</strong> vid säsongens början voro £ 5 pr S:t Pet. Stånd., ned<br />
till £ 4. 10. 0 <strong>och</strong> £ 4 till Kapstaden med de vanliga tilläggen för kusthamnarna.<br />
Frakterna från de norska hamnarna voro <strong>om</strong>kring £ 4. 15. 0,<br />
hvilken medelsats de i allmänhet bibehöllo. Kolfrakterna från de engelska ostkusthamnarna<br />
stälde sig <strong>om</strong>kring 19 sh. pr ton med 1 sh. förhöjning från<br />
Wales, <strong>och</strong> spanmälsfrakterna från Australien <strong>och</strong> Nya Zeeland föllo från 35 sh.<br />
till 25 sh., hvartill ett svenskt fartyg, nu på väg hit, blifvit slutadt.
443<br />
Afdrages från de ofvanstående beloppen hvad s<strong>om</strong> under dessa två år importerats<br />
för kapguvcrnementets ooh britiska regeringens räkning, fås värdena<br />
af importerade <strong>handel</strong>svaror till resp. £ 5,560,294 <strong>och</strong> S. 4,944,534, s<strong>om</strong>,<br />
jemförda med hvarandra, visa ett aftagaude för är af S. 615,760.<br />
De förnämsta importartiklarne, ordnade efter deras totalvärde ooh jemförda<br />
med motsvarande artiklar under år 1883, voro följande:<br />
I afseende på införseln märkes sålunda betydligare stegring i importen af<br />
kaffe, b<strong>om</strong>ullsvaror, galantcri- <strong>och</strong> korta varor, dynamit ooh sprängämnen, ljus<br />
<strong>och</strong> tvål. Äfven märkes ökad import af spritdrycker, stenkol, hattar, åkerbruksredskap<br />
samt thé. Deremot märkes betydligare minskning i införseln af<br />
jernmanufakturvaror, hvetemjöl, hvete, socker, maltdrycker, möbelvaror, yllevaror,<br />
oförädlade trävaror, smör, finare kryddkrämareartiklar, beklädnadsartiklar,<br />
t<strong>om</strong>säckar, ris, pappers<strong>handel</strong>sartiklar, plåtjern, juvelerarearbeten samt någon<br />
minskning i importen af sadelmakarearbeten, majs, saltade köttvaror, sockerbagarevaror,<br />
ost, tryckta böcker, porslins- <strong>och</strong> krukniakarevaror.
444<br />
Anslås värdet af de exporterade diamanterna, sås<strong>om</strong> året förut, till £<br />
3,000,000, blir sålunda totalexporten för året £ 6,935,941.<br />
De hufvudsakliga exportartiklarne, ordnade efter deras totalvärde med angifven<br />
mängd, voro:<br />
I fråga <strong>om</strong> utförseln märkes stegring i afseende på hudar, oarbetadt guld,<br />
hafre, horn <strong>och</strong> vinsteu men betydlig minskning med hansyn till ull, kopparmalm<br />
<strong>och</strong> angorahår samt någon minskning i exporten af getskinn, vin, fisk,<br />
frukt <strong>och</strong> elfenben. Artikeln strutsfjädrar visar en minskad mängd, s<strong>om</strong> värderats<br />
högre än året förut, men fårskinn <strong>och</strong> aloe deremot en ökad mängd,<br />
s<strong>om</strong> värderats lägre än det föregående året.<br />
När man finner att koloniens import fortfarande är i nedåtgående från<br />
att hafva varit under år 1882 £ 9,372,019, samt att exporten icke ens bibehåller<br />
sin storlek, utan tvärt<strong>om</strong> äfven förminskas, så kan man lätt inse att ännu<br />
icke någon förbättring kunnat inträda i de koloniala affärsförhållandena. Visserligen<br />
har antalet konkurser nedgått från 1,102 med ett sammanlagdt skuldbelopp<br />
af £ 1,340,800 år 1883 till resp. 793 stycken <strong>och</strong> £ 1,121,249,<br />
men då man tager i betraktande huru många konkurser redan egt rum sedan<br />
krisen inträdde, är det betecknande för de dåliga tiderna att så många kunnat<br />
ske med den nuvarande obetydliga varu<strong>om</strong>sättningen. Att prisnoteringarna på<br />
de koloniala produkterna varit så låga i den engelska marknaden, har utan<br />
tvifvel haft till följd att koloniens köpförmåga reducerats med <strong>om</strong>kring 25 %.<br />
Sås<strong>om</strong> jag <strong>om</strong>nämnde i förra årsberättelsen, har Kap-parlamentet nu faststält<br />
en ny tulltaxa både med fäst afseende vid ökade tullintägter s<strong>om</strong> ock för<br />
uppmuntran af inhemsk industri. Tullnppbörden har till följd deraf lemnat<br />
ett bättre resultat, i det den uppgick under fjoråret till £ 1,017,667,<br />
mot år 1883 » 963,404,<br />
sålunda utvisande en ökning af. - £ 54,263.<br />
Hvad beträffar industriens understödjande, visar sig ett betydligt aftagande<br />
i införseln af maltdrycker <strong>och</strong> möbelvaror, i det att året förut importerades<br />
för resp. £ 131,757 <strong>och</strong> £ 117,285 mot resp. £ 74,774 <strong>och</strong> £ 68,390 i
445<br />
fjor. Ett par nya bryderier liafva nemligon blifvit anlagda <strong>och</strong> de gamla liafva<br />
försetts med tidsenliga maskinerier, så att finare så väl s<strong>om</strong> simplare maltdrycker<br />
nu tillverkas in<strong>om</strong> kolonien, hvarför det ej finnes stor anledning att importera<br />
dylik vara. För möbeltillverkning hafva koloniens egna träslag blifvit mer<br />
uppmärksammade, <strong>och</strong> det råder intet tvifvel <strong>om</strong>, att i Knysnaskogarne finnas<br />
särdeles passande träsorter, sås<strong>om</strong> stink-wood, yellow-wood, white els, esaenwood<br />
m. fl.<br />
Rörande koloniens jernvägar blefvo, sås<strong>om</strong> <strong>om</strong>nämndt i förra årsberättelsen,<br />
vestra <strong>och</strong> mellersta systemen anknutna vid De Aar (förut Broungers) Juuction<br />
i slutet af mars samt fortsättningen mot Diamantfälten färdig till Hope Town<br />
i september, så att blott <strong>om</strong>kring 75 engelska mil nu återstå för att sätta<br />
Diamantfälten i jernvägsförbindelse med Kapstaden. Ty värr kunde arbetet<br />
icke fortsättas från Hope Town till följd af koloniens dåliga finanser, hvarigeii<strong>om</strong><br />
en mängd folk blef utan arbete. Lyckligtvis har britiska regeringen i<br />
dagarne erbjudit kapguvernementet ett lån af £ 400,000 mot en räntefot af<br />
3 Va %, med vilkor att jernbanelinien blir fullbordad till Diamantfälten in<strong>om</strong><br />
8 månader, hvarpå kapguvernementet med tacksamhet ingått, så att kolonien<br />
icke endast liar att glädja sig åt denna linies snara fullbordande, utan äfven<br />
&t det tillfälle till arbetsförtjenst s<strong>om</strong> härigen<strong>om</strong> bcredes en mängd sysslolöse.<br />
Trafikink<strong>om</strong>sterna å koloniens samtliga jernbanor under de 3 sista åren belöpte<br />
sig till resp. £ 979,500, £ 929,475 <strong>och</strong> £ 903,000.<br />
Då sålunda 1884 i allmänhet varit ett särdeles bekymmersamt år, är det<br />
någon tillfredsställelse att åtminstone koloniens kolfält börja lemna ett lofvande<br />
resultat, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att blifva mer viustgifvande så fort jeruvägen blir trafikabel<br />
till Diamantfälten, hvilka blifva stora afnämare, till följd af att stenkolen då<br />
kunna billigt ditfraktas.<br />
På grund af de minskade statsink<strong>om</strong>sterna måste det nyvalda parlamentet<br />
genast sysselsätta sig med koloniens finanser. S<strong>om</strong> ingen direkt beskattning<br />
kunde gen<strong>om</strong>drifvas, blef en ny tulltaxa antagen med mycket höga tullsatser<br />
på industri- <strong>och</strong> lyxartiklar, men med inga eller jemförelsevis lindriga på råmaterialier,<br />
mot det att restitution beviljades å de importartiklar s<strong>om</strong> sändes<br />
till Orange Free State <strong>och</strong> sydafrikanska republiken (Transvaal). Denna restitution<br />
beräknas efter skilnaden mellan kap- <strong>och</strong> nataltarifferna, på det att<br />
natalköpmännen icke måtte blifva i tillfälle att sälja billigare till dessa stater<br />
än kapköpmännen. Att en dylik hög tariff kunde antagas, berodde till stor del<br />
på att kolonien Natal ock såg sig nödsakad att höja sin tulltaxa. Äfven antogos<br />
tillverkningsafgifter å sprit <strong>och</strong> öl af resp. 1 sh. <strong>och</strong> 3 d. pr gallon.<br />
S<strong>om</strong> under valkampanjen mycket talats <strong>om</strong> uppmuntran af inhemska industrier,<br />
blef det föreslaget att hålla en industriutställning af endast koloniala<br />
produkter <strong>och</strong> fabrikat här i staden under senare hälften af året. Hon k<strong>om</strong><br />
ock till stånd samt rönte lifligt deltagande, <strong>och</strong> till allmän förvåning fann man,<br />
att många industrivaror kunde här tillverkas lika goda <strong>och</strong> säljas lika billigt<br />
s<strong>om</strong> de importerade. Med anledning af den framgång denna utställning haft,<br />
k<strong>om</strong>mer en dylik att anordnas i Port Elizabeth i slutet af detta år.<br />
Kolonien Natal besöktes under fjoråret af 368 ång- o. segelfartyg <strong>om</strong> 210,181 tons,
446<br />
Sammanställes båda årens export af endast kolonialprodukter, eller £ 879,149<br />
<strong>och</strong> £ 681,488, blir ökningen icke så stor.<br />
De förnämsta importartiklarne under år 1884, jemförda med motsvarande<br />
artiklar året förut, voro:<br />
De hufvudsakligaste kolonialprodukter s<strong>om</strong> exporterades under dessa år<br />
voro:<br />
Tulluppbörden för året belöpte sig till £ 179,904 eller £ 14,920 mer<br />
än år 1883.
447<br />
Vid betraktande af de ofvan anförda siffrorna, s<strong>om</strong> på det närmaste bero<br />
af årets <strong>handel</strong>srörelse, <strong>och</strong> med känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> det betydliga prisfallet i engelska<br />
marknaden af en af denna kolonis hufvudprodukter, nemligen socker, kan man<br />
icke annat än finna dem tillfredsställande, då de visa en väsentlig ökning i utförseln<br />
<strong>och</strong> tullintägterna samtidigt med en minskad införsel. Aftagandet i<br />
importen, s<strong>om</strong> skett gradvis under de sista åren, är ett vackert bevis på en<br />
förbättrad produktion af inhemska förbrukningsartiklar, på samma gång s<strong>om</strong><br />
det tillkännagifver en åstundan att inskränka braket af importerade lyxartiklar<br />
af ena eller andra slaget.<br />
Vid årets början sträckte sig den norra kustjernbanan till Verulam, den<br />
södra till Isipingo <strong>och</strong> hufvudlinien till Pietermaritzburg, hufvudstaden. Derifrån<br />
blef den fullbordad till Howick, 18 engelska mil, den 1 sistlidne juli,<br />
<strong>och</strong> under detta år k<strong>om</strong>mer fortsättningen till Estcourt att blifva trafikabel.<br />
Med anledning af de rätt ofta förek<strong>om</strong>mande afbrotten i telegraferingen<br />
till Europa gen<strong>om</strong> att kabelsträckan mellan Zanzibar <strong>och</strong> Mozambique k<strong>om</strong>mit<br />
i olag, har Eastcrn Telegraph C<strong>om</strong>pany beslutit nedlägga en andra linie mellan<br />
dessa stationer för en beräknad kostnad af £ 130,000.<br />
Vid en blick på de politiska förhållandena i Sydafrika under det gångna<br />
året tilldraga sig kolonisationsförsöken af en främmande makt största uppmärksamheten.<br />
S<strong>om</strong> bekant blef Ångra Pequena på afrikanska vestkusten formelt<br />
taget under Tysklands beskydd, sedan Storbritannien utan att rådfråga Kapkolonien,<br />
hvartill det utan tvifvel hörde, dertill gifvit sitt samtycke. Kapparlamentet<br />
skyndade derför att fatta ett beslut <strong>om</strong> önskligheten att annektera<br />
hela vestkusten upp till de portugisiska besittuingarna, <strong>och</strong> det föreslogs, att<br />
landet rundt <strong>om</strong>kring Ångra Pequena äfven skulle läggas under Kapkolonien<br />
för att hindra Tyskland från att derifrån utbreda sig till det inre af Afrika.<br />
En parlamentsakt antogs, hvarigen<strong>om</strong> Walwish Bay, s<strong>om</strong> redan var britiskt<br />
<strong>om</strong>råde, införlifvades med kolonien. Emellertid fortsatte Tyskland under tiden<br />
med att lägga under sig den ena kuststräckan efter den andra, utan att Storbritannien<br />
kunde förhindra det, så att till slut Walwish Bay blef <strong>om</strong>gifvet af<br />
tyskt territorium i stället för Ångra Pequena af britiskt. Det Gladstoneska<br />
kabinettet började då slutligen inse faran af att få ett så mäktigt rike s<strong>om</strong><br />
Tyskland till granne i Sydafrika, isynnerhet s<strong>om</strong> tillståndet i sydafrikanska<br />
republiken kunde föranleda henne att anhålla <strong>om</strong> att få ställa sig under tyskt<br />
protektorat. Storbritannien lade derför Bechuanaland <strong>och</strong> Kalahariöknen under<br />
sitt beskydd, <strong>och</strong> då ofvannämnda republik i motsats till bestämmelserna i Londonkonventionen<br />
lät hissa sin flagga i höfdingen Montsioas land, hvilken likväl<br />
efteråt nedtogs, blef britiska regeringen gen<strong>om</strong> allmänna opinionen nödsakad att<br />
skicka en expeditionskår <strong>om</strong> 5,000 man under sir Charles Warrens befäl till<br />
Bechuanaland, för att visa att Storbritannien ämnar förblifva den första makten<br />
i Sydafrika. Hade icke fruktan för Tysklands möjliga inskridande i de sydafrikanska<br />
angelägenheterna bemäktigat sig det britiska kabinettet, hade troligen<br />
icke fribrytarnes i Bechuanaland handlingar eller transvaalboers inträngande i<br />
Zululand förmått Storbritannien till denna kraftyttring, s<strong>om</strong> tydligt tillkännagaf<br />
dess afsigt att hindra något utländskt närmande till Sydafrikanska republiken<br />
vester ifrån gen<strong>om</strong> det proklamerade protektoratet öfver Bechuanaland <strong>och</strong> Kalahariöknen<br />
likas<strong>om</strong> ock öster ifrån gen<strong>om</strong> att formelt lägga under sig kusten af<br />
Zululand. Sir Charles är nu sysselsatt med att ordna förhållandena i Bechuanaland,<br />
<strong>och</strong> huruvida det sedan k<strong>om</strong>mer att läggas till Kapkolonien, beror på<br />
dess snart sammanträdande parlamentsbeslut.<br />
Hvad Orange Free State beträffar, har den, ehuru den icke ådragit sig<br />
någon statsskuld till följd af krig eller allmänna arbeten, berörts så betydligt
448<br />
af de dåliga tiderna, att presidenten nödgades sammankalla folkrepresentanterna<br />
för att godkänna utfärdandet af obligationer till ett belopp af £ 200,000.<br />
S<strong>om</strong> bevis på att denna republik det oaktadt åtnjuter god statskredit, kan anföras<br />
att lånet erhölls utan vidare svårighet, ehuru mot eu räntefot af 6 %,<br />
då det deremot alls icke lyckats sydafrikanska republiken att upptaga ett lån.<br />
Under året har fristaten blifvit tillökad med Barolongdistriktet. Höfdingen<br />
Samuel Moroko försökte nemligen oröfra detta distrikt från dess rättmätige<br />
höfding, Sepinare, s<strong>om</strong> stod under fristatens beskydd. I striden blef den senare<br />
dödad tillika med många af sitt folk. Presidenten måste derför ingripa, <strong>och</strong><br />
snart derpå gjordes Samuel Moroko <strong>och</strong> de förnämste af hans män till fångar.<br />
men blefvo efter en tid lössläppte i saknad af d<strong>om</strong>srätt samt Jandsförvisade,<br />
hvarefter distriktet införlifvades med fristaten.<br />
Angående sydafrikanska republiken är tillståndet derstädes allt ut<strong>om</strong> tillfredsställande.<br />
Oaktadt de gynsamma vilkor republiken erhöll i konventionen<br />
i London, har det icke lyckats henne, sås<strong>om</strong> ofvan <strong>om</strong>nämnts, att upptaga ett<br />
lån. Republiken är derför, kan man nästan säga, cessionsmessig, <strong>och</strong> det är<br />
för den skull fråga <strong>om</strong> huruvida hou kan reda sig på egen hand. Dessut<strong>om</strong><br />
är landet deladt i två partier. Icke heller har styrelsen vetat att på ett praktiskt<br />
sätt utarrendera de onekligen rika guldgrufvorna, <strong>och</strong> då de bildade guldgrufvebolagen<br />
dessut<strong>om</strong> dåligt skötts till följd af tvister in<strong>om</strong> direktionerna,<br />
har resultatet blifvit obetydligt för alla intressenterna.<br />
Under striderna mellan Cetywayos anhängare <strong>och</strong> fiender begagnade sig de<br />
s. k. boers af tillfället att intränga i Zululand. De gingo först på höfdingen<br />
Usebebus sida, densamme s<strong>om</strong> i grund upprifvit Cetywayos krigarskaror; men<br />
dä de funno att Storbritannien icke iimnade befatta sig med förhållandena i<br />
Zululand utanför det reserverade britiska <strong>om</strong>rådet, åtogo de sig Cetywayos<br />
16-årige son Dinizulus sak samt tillfogade Usebebu ett afgörande nederlag,<br />
hvarefter de krönte Dinizulu till kung samt sjelfve grundlade i norra delen af<br />
Zululand en fristat, s<strong>om</strong> de kallade den nya republiken, samt förklarade den icke<br />
britiska delen af Zululand under sitt beskydd. S<strong>om</strong> oroligheter befarades af<br />
infödingarne i den engelska delen, skickades flera regementen dit, hvarefter<br />
lugn inträdde. Att landet befinner sig i ett eländigt tillstånd efter de många<br />
striderna, faller af sig sjelft.<br />
Sedan Basutoland öfvertogs af britiska kronan, har det icke tilldragit sig<br />
någon vidare uppmärksamhet. Likväl har icke tillståndet derstädes varit sådant<br />
s<strong>om</strong> man kunnat önska.<br />
Hvad helsotillståndet i Sydafrika angår, kan det i allmänhet anses tillfredsställande.<br />
Endast i de högt upp i landet belägna distrikten förek<strong>om</strong>ma<br />
fall af smittkopporna.<br />
C. G. Åkerberg.<br />
Innehåll: Alexandria (sid. 415), Buenos Ayres (sid. 438), Kapstaden (sid. 441), Konstantinopel<br />
(sid. 408), Montevideo (sid. 435), San Francisco (sid. 401), Sydney (sid. 407),<br />
Tanger (sid. 437).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 8.<br />
La Valetta (Malta) den 10 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Af svenska fartyg anlöpte endast 1 <strong>om</strong> 1,047 tons; af norska fartyg 52<br />
<strong>om</strong> tillsammans 40,473 tons.<br />
Handeln inskränktes betydligt gen<strong>om</strong> den under nära sex månader af förra<br />
aret fiireskrifna karantänen mot kolet-an. Man lyckades också utestänga koleran<br />
härifrån, <strong>och</strong> fartyg, k<strong>om</strong>mande härifrån, hade fritt tillträde till alla kontinentens<br />
hamnar. Det var följaktligen importen hit s<strong>om</strong> egentligen led af karantänen,<br />
under det att exporten just icke stördes.<br />
Hela antalet fartyg s<strong>om</strong> anlöpte ön dr 1884 var 5,381 <strong>om</strong> 4,524,492<br />
tons, deraf 3,853 ångfartyg <strong>om</strong> 4,391,548 tons <strong>och</strong> 1,528 segelfartyg <strong>om</strong><br />
132,944 tons, utvisande, vid jemförelse med förhållandet år 1883, en minskning<br />
för ångfartygen af 375 <strong>om</strong> 283,683 tons <strong>och</strong> för segelfartygen af 51 <strong>om</strong><br />
19,729 tons.<br />
Införseln af olja, s<strong>om</strong> år 1881 utgjorde 175,686 kaffiser (1 kaffise =<br />
47a engelska imp. gallons) <strong>och</strong> 1882 77,219, uppgick år 1883 till 131,232<br />
kaffiser. Vexlingarna i importen af denna vara bero på skörden äfvens<strong>om</strong> på<br />
den utförsel<br />
tionsplatserna.<br />
s<strong>om</strong> numera direkt pågår från Tunis till de förnämsta konsum<br />
Spanmålsinförseln är en af platsens vigtigaste affärsgrenar, <strong>och</strong> densamma är<br />
stadd i fortgående tillväxt; af 4,152,503 engelska imp. quarters s<strong>om</strong> passerade<br />
år 1881 lossades 83,056 quarters; af 6,706,192 quarters år 1882 105,343<br />
<strong>och</strong> af 7,132,543 quarters år 1883 172,098 quarters.<br />
Införseln af stenkol har deremot under det senast förflutna året minskats<br />
ndgot i jemförelse med dren 1882 oeh 1883. Denna införsel utgjorde nemligen<br />
år 1884 529,204 tons, under det att den år 1883 var 582,975 <strong>och</strong> år<br />
1882 557,439 tons. Stenkolsfrakterna hafva under året vexlat mellan 5 sh.<br />
<strong>och</strong> 10 sh. 9 d. pr ton. Prisen hafva vexlat mellan 19 sh. <strong>och</strong> 23 sh. C d.<br />
för Cardiffkol <strong>och</strong> mellan 19 sh. oeh 21 sh. för andra qvaliteter, allt pr ton<br />
fritt <strong>om</strong> bord.<br />
Af potatis uppskattas båda skördarna tillsammans till <strong>om</strong>kring 9,000 tons,<br />
deraf <strong>om</strong>kring 5,000 tons utfördes under året; priset vexlade emellan 6 £ oeh<br />
7 £ pr ton fritt <strong>om</strong> bord. Af apelsiner, mandariner <strong>och</strong> citroner var skörden<br />
temligen god, liks<strong>om</strong> af kummin <strong>och</strong> anis, af b<strong>om</strong>ull deremot medelmåttig.<br />
Utförseln af dessa artiklar håller sig ungefär på samma punkt, under det att<br />
utförseln af lök häller på att blifva af en viss betydenhet.<br />
O. F. Gollcher.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 30
Alger den 15 juni 1885.<br />
450<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
II.*<br />
Enligt tullkammarens uppgifter ank<strong>om</strong>mo förut<strong>om</strong> de förut <strong>om</strong>nämnda<br />
hvarigen<strong>om</strong> hela antalet <strong>och</strong> drägtigheten af svenska <strong>och</strong> norska fartyg, s<strong>om</strong><br />
under år 1884 ank<strong>om</strong>mo till distriktet, var 101 <strong>om</strong> tillsammans 44,917 tons,<br />
det bästa nägonsin hittills uppnådda resultat.<br />
Af de svenska fartygen voro 8 äng- <strong>och</strong> 14 segelfartyg. Med trä ank<strong>om</strong>mo<br />
9 från Sverige. Med undantag af 4, s<strong>om</strong> qvarlågo till 1885, afgingo<br />
öfriga till 3panska, portugisiska <strong>och</strong> italienska hamnar.<br />
Af de norska fartygen ank<strong>om</strong>mo 37 med trä från Sverige, 4 från Norge,<br />
3 från Finland <strong>och</strong> 3 från Nordamerika.<br />
Utfrakter erhöllo 23 med alfa, mest till England; 7 med korn, hvaraf 4<br />
till Norge, 2 till England <strong>och</strong> 1 till Frankrike.<br />
I barlast afgingo 8 till Norge <strong>och</strong> största delen af de öfriga till Amerika.<br />
Inseglade bruttofakterna voro:<br />
oberäknadt frakter till hamnar saknande vice konsuler.<br />
Träfrakterna till distriktet voro i allmänhet lägre än föregående års <strong>och</strong> i<br />
medeltal 78.70 fres pr standard.<br />
Från Sundsvall betalades 72—82, från Hernösands distrikt 70—78 <strong>och</strong><br />
från Björneborg 72—75 fres, allt pr stånd. Från Miramiclii till Alger erhölls<br />
85 francs in full pr stånd.<br />
Till Algeriet ank<strong>om</strong>mo 1884 3,579 fartyg <strong>om</strong> 1,661,780 tons, hvaraf<br />
samt derefter i anseende till tontalet de Förenade rikenas fartyg i femte rummet,<br />
hvilket de äfven innehade föregående år. Närmast efter oss k<strong>om</strong>ma belgiska<br />
med 26,062 tons, österrikiska med 16,543 tons samt holländska med<br />
13,290 tons.<br />
* Afd. I. se sid. 331.
451<br />
Algeriets varuutbyte 1884 med andra länder utgjorde enligt tullkammarens<br />
uppgift:<br />
De införda varorna voro för följande värden i francs:<br />
Salt kött 628,950; ost 1,340,195; ister 650,256; fisk 282,492; mjöl<br />
0,483,155; risgryn 3,714,159; potatis 563,072; grönsaker 743,632: bordsfrukter<br />
torkade 1,512,297; andra 678,87 3 ; socker 17,987,765; kaffe 8,767,585:<br />
peppar 655,086; tobak 3,162,946; olivolja 1,284,588; annan olja 2,546,380;<br />
byggnadsvirke oarbetadt 791,400; d:o sägad vara 3,757,012; saffran 242,000;<br />
humle 45,442; redskap 4,048,893; stenkol 1,986,315; jern <strong>och</strong> stål 14,978,524;<br />
tväl 4,403,671; syror 1,960,772; arbetad tobak 1,772,683; vin 7,454,173;<br />
bräuvin ocb sprit 2,202,021 ; lerkärl 247,588; porslin 790,742; glas 1,794,439;<br />
väfnader: b<strong>om</strong>ull 76,251,381'; hampa 6,247,109; ull 13,841,029; siden 1,315,344;<br />
papper, 0,041,551; hudar 10,034,695; repslageriarbeten 783,982; maskiner<br />
4,814,801; inetallarbcten 8,907,237; kramvaror 12,550; träarbeten 3,195,848;<br />
möbler 1,781,419; kläder o. d. 5,502,186; andra ej specif. varor 53,544,647.<br />
Från de Förenade rikena infördes direkt:<br />
Trävaror.<br />
Från Sverige:<br />
Från Norge:
452<br />
Införseln af värt snickeri väl skött synes hafva framtid för sig. Agenterna<br />
erhålla fortfarande kontrakt <strong>om</strong> leveranser till enskilda; i Oran har det<br />
t. o. m. lyckats till offentlig byggnad. I senare fallet bör man gå mycket försigtigt<br />
till väga, <strong>och</strong> borde agenterna tillhållas att åtminstone första gången inhemta<br />
detta konsulats råd, för att undvika obehag gen<strong>om</strong> härvarande arbetares<br />
agitationer.<br />
Af okunnighet <strong>om</strong> rätta sättet att förfara härutinnan har nyligen en agent<br />
i Alger gått förlustig en beställning <strong>om</strong> c:a 250,000 francs.<br />
På våra färdiggjorda trähus blef det liflig efterfrågan efter utställningen i<br />
Blida, der ett sådant förevisades.<br />
Agenten för dylika sålde <strong>och</strong> uppsatte 10 stycken under 1884. Af det<br />
meddelande, jag på begäran erhållit <strong>om</strong> denna affär, synes, att han placerat<br />
dessa hus på mycket skilda orter <strong>och</strong> att de användas för flera olika ändamål,<br />
sås<strong>om</strong> till första installeringen af nyodlare, för entreprenör att följa jernvägsarbetens<br />
framskridande, till badhus, villor samt skolhus, af hvilka ett större,<br />
mycket smakfullt dckoreradt, är uppsatt i Isly utanför Alger.<br />
Agenten, förvånad öfver första årets resultat, påstår, att <strong>om</strong> han haft att<br />
göra med en fabrik s<strong>om</strong> ej varit på obestånd, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> ej försummat utföra<br />
åtskilliga beställningar, skulle han sålt betydligt fler.<br />
I min förra årsberättelse <strong>om</strong>nämnde jag sannolika orsakerna hvarför härvarande<br />
regering ej köper träskolhus direkt från oss.<br />
Vi hafva emellertid nu sttSrre utsigt att få sälja, emedan det är fråga <strong>om</strong><br />
att k<strong>om</strong>munerna sjelfva skola uppföra sina skolhusbyggnader <strong>och</strong> blifva då hänvisade<br />
af ekon<strong>om</strong>iska skäl att taga dem derifrån de kunna få dem billigast.<br />
tJti regeringens byggnadsplaner har jag med tillfredsställelse sett åberopas<br />
<strong>och</strong> förordas s. k. systéme snédois (»normalritningar till folkskolebyggnader»).<br />
Dessa förhållanden borde tillgodogöras. För tullbehandlingen här af trähus<br />
bör man vid inpackningen noga skilja egentligt snickeri från timmermansarbete<br />
samt dessa båda från lister, golf <strong>och</strong> väggbeklädnad.<br />
Jern infördes direkt till Bone 1,295 kilogram. Våra säkerhetständstickor,<br />
s<strong>om</strong> numera förek<strong>om</strong>ma temligen allmänt i Algeriet, hafva vid tillämpningen af<br />
Frankrikes tullregim för Algeriet icke ansetts böra hemfalla under monopol,<br />
utan få fortfarande införas mot erläggande af samma tull s<strong>om</strong> i Frankrike.<br />
Från Norge infördes en ny artikel, 2,212 tons is, för det stora ölbryggeriet<br />
Brasserie Malterie Algerienne, s<strong>om</strong> använder densamma icke blott vid brygd,<br />
utan äfven till försäljning i minut.<br />
Huruvida denna importartikel skall framgent bibehålla sig är ovisst.<br />
Fabriker för tillverkning af konstgjord is finnas här sedan flera år <strong>och</strong><br />
utvidgas ständigt efter behof samt förses med apparater af nyaste uppfinning.<br />
Frågan torde emellertid snart få en praktisk lösning, emedan ett annat<br />
större bryggeri är under anläggning <strong>och</strong> detta, s<strong>om</strong> ämnar till det yttersta konkurrera<br />
med det nyssnämnda, k<strong>om</strong>mer att sjelf tillverka sin is.<br />
Konsulatet har gen<strong>om</strong> lämplig person sökt påverka en större import gen<strong>om</strong><br />
att utarbeta ett förslag till ständig depot i Alger, hvarifrån gen<strong>om</strong> särskildt<br />
derför inrättade vagnar skulle transporteras is pr jernväg till kuststäderna <strong>och</strong><br />
till inlandet, något s<strong>om</strong> nu sker i mindre skala <strong>och</strong> otillräckligt från fabrikerna.<br />
Detta förslag, s<strong>om</strong> ännu icke är öfvorgifvet, torde hafva bättre utsigt att<br />
lyckas, <strong>om</strong> någon af våra större isexportörer intresserade sig i företaget <strong>och</strong><br />
sålunda ingåfve detsamma större förtroende än man kan vänta sig af härvarande<br />
köpmän, s<strong>om</strong> icke ega någon erfarenhet i dylika affärer.<br />
Konsulatet har trott sig böra varna vederbörande frän att i kontrakt tillförbinda<br />
sig att sälja is vägd på kaj eller vid köparens upplagskällare, ty <strong>om</strong>
453<br />
det någon gång lyckats att gen<strong>om</strong> konsulatets medverkan erhålla tillåtelse att<br />
lägga till kaj, så kan det af en eller annan orsak nekas, likas<strong>om</strong> dot för resten<br />
är <strong>om</strong>öjligt under dåligt väder. Förlusten kunde således i vidrigt fall blifva<br />
rätt känbar.<br />
Exporten från Algeriet under 1883 <strong>och</strong> 1884 var följande:<br />
Exporten af alfa, hvars mer eller mindre rikliga förek<strong>om</strong>st i den engelska<br />
marknaden anses inverka på noteringen af vår trämassa, har varit i aftagande.<br />
Afsättningen af Algerispanmäl gick trögt. Deremot har ett stort antal af<br />
Algeriets produkter fortfarande god marknad på utlandet, sås<strong>om</strong> olivolja, tobak,<br />
crin végétal, frukt, grönsaker, foder <strong>och</strong> isynnerhet vin.<br />
1884 års medelpris pr 100 kilos fritt i Algerihamn voro för följande till<br />
de Förenade rikena vanligen exporterade artiklar:
454<br />
Från Tunisien finnas ännu inga uppgifter <strong>om</strong> 1884 års import <strong>och</strong> export.<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna under fransk kontroll hafva lemnat öfverskott.<br />
Den första budgeten under den nuvarande regimen upptager följande:<br />
1884 års arbeten i Tunis kännetecknas af en mängd lagar <strong>och</strong> författningar<br />
<strong>om</strong> tidsenlig administration (k<strong>om</strong>munalstyrelse, polis, hamnordning, »Banque<br />
de Tunisie, kapital 8,000,000 francs, museum <strong>och</strong> bibliotek etc). Lagen <strong>om</strong><br />
besittning "af jord, utan hvilken ännu ingen vågar nedlägga något kapital i något<br />
g<strong>om</strong> helst företag, är i förslag färdig <strong>och</strong> väntar på pr<strong>om</strong>ulgering. Byggande<br />
af hamn i Tunis är beslutad <strong>och</strong> i Tabarka påbörjad.<br />
skogar skola tillgodogöras.<br />
Krumiriens kork<br />
Angbåtsk<strong>om</strong>munikationerna med de Förenade rikena <strong>och</strong> detta distrikt<br />
hafva ökats med en linie, s<strong>om</strong> C<strong>om</strong>pagnie Générale Transatlantique insatt på<br />
Cadiz, hvarest nu enligt den nya spanska tullagen <strong>om</strong>lastning är möjlig. För<br />
sammanknytning af nämnda linie <strong>och</strong> våra båtar på Spanien har jag varit nog<br />
lycklig att få företaga en resa till Cadiz. Aftal <strong>om</strong> nedsättning i <strong>om</strong>lastningskostnader<br />
träffades. Dessa blifva emellertid ganska dryga, emedan transit<strong>om</strong>agasinet<br />
ligger långt aflägse från kajen. Ett annat närbeläget kunde icke genast<br />
upplåtas. Gen<strong>om</strong> denna linie vinner man åtminstone mera tid <strong>och</strong> regelbundenhet<br />
än öfver Havre.<br />
För karantäns skull hafva dock Algerie—Cadiz-turerna tills vidare måst<br />
inställas.<br />
På der<strong>om</strong> gjord framställning hafva resp. bolagen benäget velat nedsätta<br />
frakttaxorna sålunda:
455<br />
Bland lagstiftningsåtgärder, s<strong>om</strong> beröra våra intressen, må nämnas: Algeriets<br />
assimilering med Frankrike under dess tullregim frän <strong>och</strong> med 1 januari<br />
1885; ny tarif de 1 octroi do mer, hvilken endast taxerar följande vara exportartiklar:<br />
alkohol med 45 francs pr h.-liter, öl med 5 francs pr h.-liter.<br />
Konsulatgör<strong>om</strong>ålen hafva under de senaste tvenne aren ökats i betydlig<br />
grad. Att delta distrikt numera lyckats tillvinna sig den uppmärksamhet, det<br />
verkligen förtjenar både sås<strong>om</strong> afnämare af alla slags industriartiklar, emedan<br />
allt dylikt måste importeras, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> säljare af billiga <strong>och</strong> oförfalskade produkter,<br />
synes bäst, af följande uppgifter öfver de till detta konsulat under ett<br />
tiotal år diaricrade ank<strong>om</strong>na skrifvelser <strong>och</strong> dcrifrån utgående expeditioner:<br />
Skörden synes äfven detta år blifva god in<strong>om</strong> distriktet.<br />
Helsotillständet var under 1884 godt intill början af oktober, då i Oran<br />
utbröt kolera, s<strong>om</strong> varade till slutet af november <strong>och</strong> s<strong>om</strong> kräfde 341 offer.<br />
För närvarande herskar ingen epidemi.<br />
J. A. Nordström.
Aden den 29 mars 1885.<br />
456<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Intet svenskt fartyg anlöpte Aden nnder år 1884; af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo<br />
9 <strong>om</strong> tillsammans 10,580 tons, af hvilka endast 1 lossade sin last<br />
derstädes; de andra togo in kol <strong>och</strong> fortsatte derpå vidare.<br />
Ingen direkt <strong>handel</strong>sförbindelse egde rum mellan de Förenade rikena <strong>och</strong><br />
kolonien. De varor s<strong>om</strong> företrädesvis konsumeras här äro ris från Calcutta,<br />
Moulmein <strong>och</strong> Rangoon, b<strong>om</strong>ullsvaror från Amerika <strong>och</strong> Storbritannien, tobak<br />
från Persiska viken <strong>och</strong> kerosenolja från Amerika; öfriga artiklar, i allmänhet<br />
af europeisk tillverkning, äro af jemförelsevis liten betydelse. Do flesta härvarande<br />
köpmän äro hinduer, s<strong>om</strong> här blott hafva en filial af hufvudaffären i<br />
B<strong>om</strong>bay; i allmänhet finna dessa det fördelaktigare att taga sina varor från<br />
B<strong>om</strong>bay än direkt från London. I stället för att betala införseln med remissor<br />
finna köpmännen det fördelaktigare att här inköpa platsens produkter, kaffe,<br />
hudar, perlmorskal, gummi, myrrha, strutsfjädrar m. m., oeh sända dem till<br />
London för försäljning derstädes. Större delen af Adens produkter utfbres<br />
gen<strong>om</strong> europeiska firmor <strong>och</strong> går till Newyork, Marseille <strong>och</strong> Triest.<br />
För fraktmarknaden är Aden icke af någon betydelse, platsen är <strong>och</strong> förblir<br />
hufvudsakligen en kolstation. Härvarande köpmän hafva icke råd att hålla<br />
stora förråd, utan importera små qvantiteter för hvarje gång <strong>och</strong> anlita härtill<br />
de reguliera ångbåtsförbindelserna. Frakterna för de införda varorna äro i<br />
allmänhet ganska höga.<br />
Stora olägenheter samt förlust af tid <strong>och</strong> penningar vållades större delen<br />
af året gen<strong>om</strong> de af internationella sundhetsk<strong>om</strong>missionen i Egypten meddelade<br />
karantänsforeskrifter. Oaktadt helsotillståndet i Aden under hela året var så<br />
tillfredsställande s<strong>om</strong> möjligt, måste likväl karantänsföreskrifterna iakttagas, än<br />
med anledning af att B<strong>om</strong>bay, än att Calcutta eller Ceylon förklarats smittade.<br />
Den franska kolonien Obock har gjort stora framsteg, <strong>om</strong> ej så stora s<strong>om</strong><br />
Perim; Obock inskränker sig till att förse franska transport- <strong>och</strong> truppfartyg<br />
med kol. Ett rykte går att franska regeringen har för afsigt att upplägga<br />
50,000 tons kol i Obock.<br />
Assab visar icke några tecken till förkofran, oaktadt en regulier ångbåtsförbindelse<br />
anordnats hvar fjortonde dag här emellan <strong>och</strong> nämnda plats.<br />
H. Bause.
Cadiz den 9 april 1885.<br />
457<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 160 <strong>om</strong> 55,857<br />
tons, deraf 61 svenska <strong>om</strong> 24,631 <strong>och</strong> 99 norska <strong>om</strong> 31,226 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångua fartyg utgjorde 129 <strong>om</strong> 47,197 tons, deraf<br />
45 svenska <strong>om</strong> 19,779 <strong>och</strong> 84 norska <strong>om</strong> 27,418 tons.<br />
Skörden utföll i allmänhet väl under årot, med undantag af salt, s<strong>om</strong> ej<br />
fullt lemnade ett medelårs resultat, <strong>och</strong> af fikon, s<strong>om</strong> så väl till qvantitet s<strong>om</strong><br />
qvalitet utföll dåligt.<br />
Thonfisket visade sig rikligt, men s<strong>om</strong> fisken var mycket liten, blef resultatet,<br />
gen<strong>om</strong> den minskade vigten, ganska dåligt för fiskeriidkarne.<br />
Sardinfisket utföll ymnigt.<br />
Helsotillståndet i distriktet har ej lemnat något att önska, men svårigheterna<br />
i k<strong>om</strong>munikationerna, en följd af koleraepidemien, s<strong>om</strong> under s<strong>om</strong>maren<br />
härjade Frankrike, Italien <strong>och</strong> en del af spanska Medelhafsprovinserna, förorsakade<br />
ett allmänt stillestånd i alla affärer; något annat anmärkningsvärdt har ej<br />
under året förek<strong>om</strong>mit in<strong>om</strong> distriktet.<br />
Sjöfart.<br />
De svenska fartyg s<strong>om</strong> under året besökte distriktet voro 73 <strong>om</strong> 29,355<br />
tons mot 77 <strong>om</strong> 26,269 tons år 1883, 76 <strong>om</strong> 24,307 tons år 1882, 38 <strong>om</strong><br />
11,113 tons år 1881 samt 36 <strong>om</strong> 10,833 tons år 1880.<br />
Af ofvannämnda 73 fartyg voro:
458<br />
25 ångare uui 14,490 tons, med inseglad frakt kr. 90,750<br />
48 seglare » 14,845 » » » 115,900<br />
eller tillsammans kr. 206,650<br />
mot 1883 med kr. 187,000, 1882 med kr. 259,554, 1881 med kr. 98,814<br />
<strong>och</strong> 1880 med kr. 84,834.<br />
De norska fartygen voro 131 <strong>om</strong> 42,332 tons mot 151 <strong>om</strong> 47,160 tons<br />
år 1883, 166 <strong>om</strong> 54,815 tons år 1882, 159 <strong>om</strong> 49,691 tons år 1881 <strong>och</strong><br />
116 <strong>om</strong> 32,746 tons år 1880.<br />
Af ofvannämnda 131 fartyg voro:<br />
46 ångare <strong>om</strong> 17,347 tons, med inseglad frakt.. kr. 48,727<br />
85 seglare » 24,985 » » - » 229,298<br />
eller tillsammans kr. 278,025<br />
mot 1883 med kr. 425,738, 1882 med kr. 577,580, 1881 med kr. 471,465<br />
<strong>och</strong> 1880 med kr. 320,796.<br />
Utgående frakterna halva varit:<br />
Med svenska fartyg:<br />
1884 kr. 254,500, deraf med ängare - kr. 102,420<br />
» seglare - » 152,080<br />
mot 1883 med kr. 207,162, 1882 kr. 138,104, 1881 kr. 111,229 <strong>och</strong> 1880<br />
kr. 160,712.<br />
Med norska fartyg:<br />
1884 kr. 301,620, deraf med ångare - kr. 142,055<br />
» seglare -- » 159,565<br />
mot 1883 med kr. 322,180, 1882 kr. 285.489, 1881 kr. 350,619 <strong>och</strong> 1880<br />
kr. 276,965.<br />
Distriktets hufvudstation har under året besökts af 32 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 14,686 tons <strong>och</strong> 54 norska <strong>om</strong> tillsammans 17,354 tons.<br />
De under året inseglade bruttofrakterna uppgå för svenska: ank<strong>om</strong>mande<br />
kr. 52,350 <strong>och</strong> afgående kr. 177,920; norska: ank<strong>om</strong>mande kr. 60,625 <strong>och</strong><br />
afgående kr. 179,670.<br />
Vicekonsulsstationerna:<br />
Sevilla har besökts af 15 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 4,200 tons <strong>och</strong><br />
32 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 9,680 tons,<br />
<strong>och</strong> uppgå bruttofrakterna till för svenska: ank<strong>om</strong>mande kr. 81,800 <strong>och</strong><br />
afgående kr. 12,500; norska: ank<strong>om</strong>mande kr. 157,900 <strong>och</strong> afgående kr.<br />
63,000.<br />
Huelva har besökte af 11 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 6,401 tons <strong>och</strong><br />
10 norska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 4,569,<br />
<strong>och</strong> uppgå bruttofrakterna till för svenska ank<strong>om</strong>mande kr. 70,900 <strong>och</strong><br />
afgående kr. 60,900; norska: ank<strong>om</strong>mande kr. 54,500 <strong>och</strong> afgående kr. 53,150.<br />
Sanlucar har besökts af 14 svenska fartyg <strong>om</strong> 3,838 tons <strong>och</strong> 32 norska<br />
fartyg <strong>om</strong> 9,680 tons,<br />
<strong>och</strong> uppgå bruttofrakterna till för svenska afgående kr. 3,180 <strong>och</strong> norska<br />
afgående kr. 4,400.<br />
Frakternas ringa belopp beror på att de flesta fartyg anlöpte i transit till<br />
Sevilla.
459<br />
S:ta Cruz de Tenerife har besökts af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 230 tons <strong>och</strong><br />
3 norska fartyg <strong>om</strong> 1,017 tons, <strong>och</strong> uppgå brattofrakterna till för 1 svenskt<br />
ank<strong>om</strong>met kr. 1,600, 1 norskt ank<strong>om</strong>met kr. 5,000 <strong>och</strong> 1 norskt afgånget kr.<br />
1,400.<br />
Hamnrörelsen har under Uret varit s<strong>om</strong> följer:<br />
Cadiz har besökts af:<br />
Sevilla har besökts af
Huelva har besökts af<br />
460<br />
Sanlucar har passerats af följande fartyg, de flesta i transit:<br />
Frakterna bafva under året varit i<br />
Cadiz:<br />
Trävaror från Sverige <strong>och</strong> Finland frcs 65 ä 70 pr standard, s<strong>om</strong>liga in<br />
full, andra med 5 %.<br />
Vin till Sverige <strong>och</strong> Köpenhamn pr ångare £ 1. 5. 0 pr pipa.<br />
» Norge » » » seglare £ 1 pr pipa.<br />
» Finland » » sh. 16 pr pipa.<br />
» New-York pr så väl ångare s<strong>om</strong> segellägenhet £ 1. 4. 0 pr ton<br />
<strong>om</strong> 2 pipor, allt med 10 %.<br />
Salt till Norge kr. 0.90 å 1.00 pr norsk tunna.<br />
» Finland mark 1.60 å 1.75 pr finsk tunna.<br />
» Re val rubel 10 pr läst.<br />
» Rio Janeiro sh. 19 a 22 pr ton.<br />
» Santos sh. 20 ä 23 pr ton.<br />
» Bio Grrande Sud sh. 42 ä 45 pr ton.<br />
» Pernambuco sh. 13 å 15 pr ton.<br />
» Bahia sh. 15 å 16 pr ton.<br />
» Boston sh. 9 pr ton.<br />
B Portland sh. 9 pr ton.<br />
» Montevideo sh. 17 å 20 pr ton.<br />
» Buenos Ayres sh. 22 ä 24 pr ton.<br />
» Rio Parana <strong>och</strong> Uruguay sh. 26 ä 30 pr ton.
Sevilla:<br />
461<br />
Trävaror från Sverige <strong>och</strong> Finland fres 70 å 80 pr standard med 5 %.<br />
Vin till Frankrike fres 22 ä 23 pr ton.<br />
Mineralier till England sh. 10 a 11 pr ton.<br />
Lakrits till New-York sh. 14 pr ton.<br />
Apelsiner till Frankrike fres 3 pr låda.<br />
» » England 2 sh. 6 d. pr låda.<br />
Kork till Tyskland sh. 70 pr ton.<br />
» » New-York doll. 1 1/2 pr bal.<br />
Huelva:<br />
Trävaror från Sverige, medelfrakt under året sh. 75 <strong>och</strong> 5 "„' pr stånd.<br />
Kol från England sh. 7 pr ton.<br />
Mineralier till England 6 sh. 6 d. a 8 sh. pr ton.<br />
Vin till Frankrike fres 28 a 30 pr 1,000 liter.<br />
Import.<br />
Trävaror. Importen 1884 har varit s<strong>om</strong> följer: till Cadiz 5,630 Pet.-<br />
Stand., till Sevilla 3,040 Pet.-Stand., till Huelva 7,328 Pet.-Stand.<br />
Af dessa k<strong>om</strong>mo från Sverige till Cadiz 1,037 Pet.-Stand., till Sevilla<br />
2,004 Pet.-Stand., till Huelva 1,301 Pet.-Stand;<br />
<strong>och</strong> från Norge till Sevilla 174 Pet.-Stand.<br />
Resten har k<strong>om</strong>mit: till Cadiz 2,077 Pet.-Stand. från Finland, 2,516 (sleepers)<br />
Pet.-Stand. frän Frankrike, till Sevilla 862 Pet.-Stand. från åtskilliga<br />
länder, till Huelva 323 Pet.-Stand. från Ryssland, 261 Pet.-Stand. från Förenta<br />
Staterna, 350 Pet.-Stand. från Tyskland, 5,093 (sleepers) Pet.-Stand, från<br />
Frankrike.<br />
År 1883 importerades till Cadiz 6,583 Pet.-Stand, till Sevilla 4,590 Pet.-<br />
Stand., till Huelva 3,772 Pet.-Stand.;<br />
af dessa anlände från Sverige till Cadiz 550 Pet.-Stand., till Sevilla 2,691<br />
Pet.-Stand., till Huelva 1,483 Pet.-Stand.,<br />
<strong>och</strong> från Norge till Sevilla 314 Pet.-Stand.<br />
Importen 1884 visar således i Cadiz 953 <strong>och</strong> Sevilla 1,550 Pet.-Stand.<br />
minskning samt Huelva 3,556 Pet.-Stand. tillökning.<br />
Importen från Sverige stegrades således till Cadiz med 487 Pet.-Stand.<br />
<strong>och</strong> minskades till Sevilla med 687 Pet.-Stand. samt till Huelva med 182 Pet.-<br />
Stand ;<br />
från Norge minskades den till Sevilla med 140 Pet.-Stand.<br />
Huelvas importtillökning af trävaror har varit en följd af de 5,093 stånd,<br />
sleepers s<strong>om</strong> förbrukats till jernvägsanläggningar.<br />
Lagren äro för närvarande tillräckligt stora samt prisen låga, <strong>och</strong> kan<br />
man ännu ej med någon visshet förutsäga affärens blifvande ställning <strong>och</strong> gång<br />
under innevarande års lopp.<br />
Stäf för tunnbinderiarbeten har till Cadiz importerats 1884 3,226,649<br />
st. <strong>och</strong> 1883 3,065,214 st.<br />
Jern. Cadiz import af bandjern för tunnbinderiarbeten var 1884 861,410<br />
kg. <strong>och</strong> 1883 840,014 kg.<br />
Af andra sorter hafva ink<strong>om</strong>mit: 1884 stångjern 132,410 kg., jernplåt<br />
4,017,966 kg., manufakturer 483,835 kg.; 1883 stångjern 599,753 kg., jernplåt<br />
4,154,105 kg., manufakturer 489,529 kg.
462<br />
Den relativt stora importen af jern under de två nästlidna åren beror på<br />
två fullbordade jernvägsbroar.<br />
Qvantiteten af konsumerad inhemsk vara är obekant.<br />
Exporten af gammalt jern var 1884 945,61G kg. <strong>och</strong> 1883 1,026,616 kg.<br />
Salt fisk. Importen har varit:<br />
Sprit. Importen har varit: 1884 till Cadiz 5,152,271 liter, till Sevilla<br />
2,780,000 liter, till Huelva 780,582 liter; 1883 till Cadiz 4.291,701 liter.<br />
till Sevilla 2,840,227 liter, till Huelva 1,084,000 liter.<br />
Nästan allt har k<strong>om</strong>mit från Tyskland <strong>och</strong> Österrike <strong>och</strong> endast obetydligt<br />
från Förenade Staterna.<br />
Från Sverige har hvarken 1883 eller 1884 importerats någon sprit.<br />
Bland importen af andra hufvudartiklar b<strong>om</strong>ärkes: hvete 84,727 kg.,<br />
korn 17,872 kg., ärtor <strong>och</strong> bönor 112,822 kg., hvetemjöl 198,093 kg., hö<br />
47,748 kg., majs 587,294 kg., potatis 3,057,336 kg., petrole<strong>om</strong> 430,342 kg.,<br />
likörer 47,828 liter, tjära <strong>och</strong> beck 176,380 kg., risgryn 555,124 kg., socker<br />
4,824,464 kg., svafvel 297,568 kg., kaffe 930,736 kg., kakao 81,519 kg.,<br />
salt kött <strong>och</strong> fläsk 195,740 kg., stenkol 70,578,612 kg., kokosnötter 106,391<br />
kg., konserver 74,751 kg., dadlar 48,702 kg., droger 494,055 kg., ägg 264,740<br />
kg., ister 230,446 kg., smör 28,521 kg., marmor 396,520 kg., maskinerier <strong>och</strong><br />
verktyg 2,099,170 kg., jern- <strong>och</strong> trämaterialier för brobyggnader 1,293,264 kg.,<br />
tryckpapper, 64,818 kg., skrifpapper 23,492 kg., ost 88,389 kg., tobak 6,530,261<br />
kg., tvål 48,656 kg., väfnader 129,834 kg., hudar 143,745 kg., glasmanufakturer<br />
299,254 kg., porslinsmanufakturer 37,866 kg., kalk, tegel <strong>och</strong> sand för<br />
byggerage 1,439,725 kilogram.<br />
Export.<br />
Vin skördades rikligt, men rivaliteten utföll medelmåttig.<br />
Exporten har varit:
463<br />
Salt:<br />
Cadiz. Skörden har varit af god qvalitet <strong>och</strong> inbergadea <strong>om</strong>kring 110,000<br />
läster, eller ej fullt motsvarande ett medelårs afkastning.<br />
Exporten har varit s<strong>om</strong> följer:<br />
1884 års export visar alltså en stegring mot det föregående årets af<br />
Till Sverige exporterades 1884 30 läster <strong>och</strong> 1880 430 läster, eller 400<br />
mindre.<br />
Till Norge exporterades 1884 3,807 1/2 laster <strong>och</strong> 1883 3,025 läster, eller<br />
842 1/2 läster mera.<br />
Priset har hållit sig pä 27.50 pesetas pr läst <strong>och</strong> är fortfarande mycket<br />
stabelt utan utsigt till fluktuation i den närmaste framtiden.<br />
Sanlucar:<br />
Skörden var riklig, producerande <strong>om</strong>kring 3,500 läster, af hvilka förbrukades<br />
in<strong>om</strong> landet <strong>och</strong> exporterades tillsammans 2,500 läster.<br />
Priset har varit <strong>och</strong> är fortfarande pesetas 27.50 pr läst.<br />
Olivolja. Skörden har varit god livad sä val qvantitet s<strong>om</strong> qvalitet beträffar.<br />
Priserna hafva varit i Sevilla:<br />
Cadiz exporterade 1884 3,227,369 kg. <strong>och</strong> 1883 3,404,498 kg.<br />
Oliver. Skörden har varit god <strong>och</strong> af god qvalitet.<br />
Från Cadiz exporterades 1884 1,168,877 kg. oeli 1883 1,088,018 kg.<br />
Malmer från Huelva.<br />
Med engelska fartyg hafva från England, för fabrikation af precipiterad<br />
koppar, importerats 1884 29,296 tons tackjern <strong>och</strong> 1883 32,850 tons taekjern.<br />
Exporten har varit:
dessut<strong>om</strong> :<br />
464<br />
Jermnalmen har gått till Förenta Staterna, nianganes- <strong>och</strong> blymalmen till<br />
England. Pyra femtedelar af kopparpyriten gingo till England <strong>och</strong> resten till<br />
Holland, Tyskland <strong>och</strong> Förenta Staterna, undantagandes 3 laster till Danmark.<br />
Af andra artiklar exporterades från Cadiz:<br />
Hvitlök 165,557 kg., mandel 14,739 kg., hirsfrö 718,371 kg., thonfisk<br />
650,534 kg., sardiner 181,965 kg., kastanjer 68,389 kg., spansk lök 5,88S<br />
kg., konserver 139,789 kg., korkbark 53,073 kg., skuren kork 27,228,000 st.,<br />
spirituösa 30,048 liter, choklad <strong>och</strong> konfektyrer 7,210 kg., ärter 911,000 kg.,<br />
fikon 945,616 kg., russin 230,474 kg., vermiceller 1,041,649 kg., ben 278,713<br />
kg., jernmalm 200,470 kg., apelsiner 324,720 kg., spelkort 56,332 dussin,<br />
peppar 45,707 kg., bly 304,139 kg., vinsten 269,320 kg., lakrits 2,585 kg.,<br />
tobak 514,817 kg., vindrufvor 77,424 kg., ättika 36,436 kg., lump 67,728<br />
kg., tvål 9,889 kg., mjöl 213,726 kg., hvete 27,598 kg.<br />
Kurser. Medelkurserna under året hafva varit:<br />
Tullink<strong>om</strong>sterna för Cadiz' provins uppgingo 1884 till pesetas 5,056,678.34<br />
<strong>och</strong> 1883 till pesetas 6,246,232.28.<br />
Obligatorisk karantän äro underkastade fartyg k<strong>om</strong>mande frän Sierra Leona,<br />
Persiska viken, Hindostan, Saigon, Kina, Mindanao, Cuba, Vera Cruz, Venezuela<br />
<strong>och</strong> Förenta Staterna, Columbia, Uruguayana i Brasilien <strong>och</strong> Para.<br />
Fartyg från Mexikanska viken, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>ma mellan den 1 maj <strong>och</strong> 30<br />
september, betraktas s<strong>om</strong> smittade, men äro för den öfriga delen af året fritagna.<br />
Konsulatet har i embetsärenden emottagit 215 <strong>och</strong> expedierat 272 skrifvelser.<br />
Certifikat <strong>och</strong> legaliseringar hafva varit 67.<br />
Tonnageafgiften har i distriktet varit för
465<br />
eller understigande 1884 med pesetas 381.65.<br />
I de 3 processer rörande felaktiga manifest, s<strong>om</strong> i min föregående rapport<br />
<strong>om</strong>nämnas, utföll d<strong>om</strong>en sålunda att 2 med 3,487.89 pesetas böter frikändes,<br />
hvaremot 1 med 1,000 pesetas böter förlorade.<br />
Under året hafva tre fall förek<strong>om</strong>mit: 1 med 1,000 pesetas böter, s<strong>om</strong><br />
frikändes, <strong>och</strong> 1 med 1,000 pesetas böter, s<strong>om</strong> ännu är oafgjordt; det tredje<br />
fallet gick löst på millioner, enär fartyget, s<strong>om</strong> hitk<strong>om</strong> med felaktigt manifest,<br />
hade sockerlast, dock k<strong>om</strong> detta bötesbelopp gen<strong>om</strong> konsulatets bemedling ej<br />
att ådömas. Alla ofvannämnda 6 fartyg voro norska.<br />
Äfven har konsulatet under året varit i tillfälle att biträda 2 svenska far-<br />
(yg s<strong>om</strong> hade svårigheter med anledning af härvarande karantänsförordning.<br />
Under året ink<strong>om</strong>mo i lätt haveri norska skonertskeppet »La Platå» <strong>och</strong> i<br />
svårare norska skeppet »Pioneer».<br />
Af skandinaviska undersåtar äro i Cadiz bosatte 8 svenska <strong>och</strong> i norska,<br />
i Sevilla 2 norska <strong>och</strong> i Huelva 6 svenska.<br />
Barcelona den 22 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
C. Segerdahl.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
31
466<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 352 <strong>om</strong> 169,271<br />
tons, deraf 112 svenska <strong>om</strong> 67,544 <strong>och</strong> 240 norska <strong>om</strong> 101,727 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 185 <strong>om</strong> 93,307 tons,<br />
deraf 72 svenska <strong>om</strong> 44,143 <strong>och</strong> 113 norska <strong>om</strong> 49,164 tons.<br />
Sjöfart.<br />
De särskilda hamnarna in<strong>om</strong> distriktet besöktes af följande antal fartyg,<br />
hvarje resa räknad s<strong>om</strong> ett fartyg, nemligen:<br />
Dessa resor verkstäldes af:<br />
medan så väl de svenska s<strong>om</strong> de norska segelfartygen gjorde endast en resa<br />
hvarje.<br />
Vid jemförelse med förhållandet under föregående år, besöktes hamnarna<br />
i distriktet af följande antal svenska fartyg:
467<br />
Bruttofrakten förtjent af svenska fartyg för införda laster under år 1884<br />
belöper:<br />
<strong>och</strong> den beräknade för utförda laster:<br />
eller tillsammans kronor 1,313,440 mot kronor 1,706,500 år 1883 samt kronor<br />
1,212,490 år 1882.<br />
Bruttofrakten förljent af norska fartyg för införda laster under är 1884<br />
belöper:<br />
<strong>och</strong> den beräknade för utförda laster:<br />
eller tillsammans kronor 2,214,850 mot kronor 2,783,700 år 1883 samt kronor<br />
2,530,510 år 1882.<br />
Till alla hamnarna i Barcelona, Bilbao <strong>och</strong> Cadiz distrikter, hvarest konsularagenter<br />
finnas anstälde, ank<strong>om</strong>mo under 1884:<br />
summa svenska fartyg 263 <strong>om</strong> 135,599 tons mot<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>mo under år 1884:
468<br />
Bruttofrakten förtjent af svenska fartyg för införda laster under 1884<br />
belöper:<br />
<strong>och</strong> den beräknade för utförda laster:<br />
eller tillsammans kronor 1,923,090 mot kronor 2,225,820 år 1883 samt<br />
1,816,130 år 1882.<br />
Den af norska fartyg förtjenta brottofrakten för införda laster belöper:<br />
<strong>och</strong> den beräknade för utförda laster:<br />
eller tillsammans kronor 3,671,630 år 1884 mot kronor 4,486,650 år 1883<br />
samt 4,746,760 år 1882.<br />
Till alla Spaniens hamnar ank<strong>om</strong>mo från utrikes orter <strong>och</strong> från kolonierna<br />
följande antal fartyg:<br />
Fraktfart.<br />
Den förnämsta fraktsysselsättning hvari svenska <strong>och</strong> norska fartyg användts<br />
till <strong>och</strong> från hamnarna i distriktet har varit:<br />
Vid importen:<br />
Med trälaster från Sverige 2 svenska ångare <strong>och</strong> 26 d:o segelfartyg samt<br />
30 norska segelfartyg. Med d:o från Norge 3 norska segelfartyg. Med d:o<br />
från Finland 1 svensk ångare <strong>och</strong> 4 d:o segelfartyg samt 15 norska segelfartyg.<br />
Alla dessa till en medelfrakt af frcs 80 <strong>och</strong> 5 % pr S:t Pet.-Standard.<br />
Med trälaster från Nord-Amerika 5 svenska <strong>och</strong> 17 norska segelfartyg,<br />
till en medelfrakt af £ 3 15 sh. stg pr S:t Pet.-Standard.<br />
Med klippfisk från Norge 41 norska ångare <strong>och</strong> 8 d:o segelfartyg, till en<br />
medelfrakt af pesetas 2 pr 54 kg.
469<br />
Med sprit från Danzig <strong>och</strong> Stettin 17 svenska <strong>och</strong> 3 norska ångare, till<br />
en medelfrakt af £ 1 10 sh. pr ton.<br />
Med petroleum, b<strong>om</strong>ull, harts, stäfver etc. från Nord-Amerika 4 svenska<br />
segelfartyg samt 1 norsk ångare <strong>och</strong> 10 d:o segelfartyg, till en medelfrakt af<br />
3 sh. 6 d. pr fat petroleum, J| d. pr ffi b<strong>om</strong>ull, doll. 1.25 pr fat harts <strong>och</strong><br />
doll. 75 pr 1,200 dubbla stäfver.<br />
Med stenkol, beck etc. från Storbritannien 5 svenska ångare <strong>och</strong> 1 d:o<br />
segelfartyg samt 20 norska ångare <strong>och</strong> 1 d:o segelfartyg, till en medelfrakt af<br />
13 sh. pr ton.<br />
Med diverse slags laster från europeiska hamnar 4 svenska <strong>och</strong> 10 norska<br />
ångare samt 2 d:o segelfartyg.<br />
Med guano från Peru 1 norskt segelfartyg.<br />
Af alla de till Spanien under 1884 importerade varor ank<strong>om</strong>mo:<br />
623,930 met. tons med inhemska fartyg <strong>och</strong><br />
2,696,480 » » utländska »<br />
hvilket motsvarar 18.7 9 % under spansk <strong>och</strong> 81.21 % under främmande<br />
flagga, mot 18.50 <strong>och</strong> 81.50 % år 1883, <strong>och</strong> 18.08 <strong>och</strong> 81.92 % år 1882.<br />
Vid exporten:<br />
Med vin, olja, russin, andra frukter etc. till Sverige, Norge, Tyskland<br />
<strong>och</strong> Ryssland 22 svenska ångare <strong>och</strong> 1 d:o segelfartyg samt 5 norska ångare<br />
<strong>och</strong> 1 d:o segelfartyg, till en medelfrakt af £ 1 5 sh. pr ton <strong>och</strong> 10 %.<br />
Med apelsiner, russin, vindrufvor, bly, malm <strong>och</strong> gräs till Storbritannien<br />
4 svenska ångare samt 32 norska ångare <strong>och</strong> 4 d:o segelfartyg, till en medelfrakt<br />
af 1 sh. 6 d. pr låda apelsiner, £ 1 10 sh. pr ton russin, 18 sh. pr<br />
ton pressadt gräs <strong>och</strong> 8 sh. pr ton bly <strong>och</strong> malm.<br />
Med vin <strong>och</strong> frukt till Frankrike 20 svenska <strong>och</strong> 25 norska ångare, till<br />
en medelfrakt af frcs 25 pr 1,000 liter vin.<br />
Med vin tiil Syd-Amerika 1 svenskt <strong>och</strong> 3 norska segelfartyg, till en<br />
medelfrakt af frcs 25 pr pipa.<br />
Med salt till Sverige, Norge, Finland <strong>och</strong> Ryssland 12 svenska segelfartyg<br />
samt 5 norska ångare <strong>och</strong> 18 d:o segelfartyg, till en medelfrakt af 20<br />
öre pr sv. kubikfot till Sverige, kr. 1.10 pr tunna till Norge, rubel 17 pr<br />
läst till Riga, <strong>och</strong> med salt till Syd-Amerika 1 svenskt <strong>och</strong> 2 norska segelfartyg,<br />
till en medelfrakt af 22 sh. pr ton.<br />
Af de från Spanien under år 1884 exporterade varor aflastades 814,917<br />
metr. tons med inhemska <strong>och</strong> 5,129,236 metr. tons med utländska fartyg, hvilket<br />
motsvarar 13.71 X under spansk <strong>och</strong> 86.29 % under främmande flagga,<br />
mot 14.97 '% <strong>och</strong> 85.03 % under 1883, 14.02 % <strong>och</strong> 85.98 % under 1882.<br />
Import.<br />
Till de hamnar af detta distrikt, hvarest konsularagenter finnas anstälde,<br />
importerades af sågadt trävirke, sås<strong>om</strong> plankor, bräder etc.:<br />
Från Sverige:<br />
Från Norge:
Från Finland:<br />
Från Nord-Amerika:<br />
470<br />
Från Österrike-Ungern, Portugal etc.:<br />
mot:<br />
Till hamnarna i Bilbao distrikt:<br />
mot:<br />
Till hamnarna i Cadiz distrikt:<br />
mot:<br />
Importen af allt slags sågadt, hugget <strong>och</strong> rundadt virke till hela Spanien<br />
var under år 1884:
471<br />
Sås<strong>om</strong> var att förvänta till följd af den stora behållningen af trävaror vid<br />
början af förlidet år, har importen deraf varit något mindre än under 1883,<br />
<strong>och</strong> denna minskning uppstår i virket från Sverige <strong>och</strong> Finland, hvaraf förbrukningen<br />
aftagit, medan den årligen tilltager af »spruce» från britiska Nord-Amerika,<br />
<strong>och</strong> »pitch pine» från de södra staterna af Förenta Staterna, det förra<br />
gen<strong>om</strong> dess billiga pris <strong>och</strong> det senare gen<strong>om</strong> god qvalitet i förening med dess<br />
qvistfrihet.<br />
Gen<strong>om</strong> de stora förluster s<strong>om</strong> afskepparne af trälaster i konsignation Iedo<br />
under år 1883, hafva under det förflutna endast några få ank<strong>om</strong>mit osålda,<br />
hvilka ernådde ett medelpris af 40 pesetas för tolft 3X9 tums 14 fots furu,<br />
med rabatt för andra mindre kuranta dimensioner.<br />
S<strong>om</strong> de på försök till några af hamnarna i distriktet sända dörrar <strong>och</strong><br />
fönsterluckor ej varit hvarken af de mått eller den modell hvarvid man här<br />
är van, hafva de ej gifvit anledning till några beställningar, hvarför ej vidare<br />
import deraf egt rum.<br />
Af svenskt stångjern <strong>och</strong> stål kan importen, så väl direkte s<strong>om</strong> pr transit<br />
från andra länder, uppskattas till <strong>om</strong>kring 1,500 tons till distriktet. Dess utmärkta<br />
qvalitet erkännes allmänt, men användes jernet endast till sådana ändamål,<br />
hvartill det vida billigare, ehuru betydligt sämre inhemska ej är passande.<br />
Af svenska smältstycken hafva endast några smärre partier införts, emedan<br />
de ställa sig for dyra.<br />
Af sprit har ej heller under förlidet år någon direkt import k<strong>om</strong>mit till<br />
stånd.<br />
Till hamnarna i distriktet ank<strong>om</strong>mo:<br />
mot hektoliter 365,200 under år 1883 samt hektoliter 336,000 under år 1882.<br />
Till Bilbao hektoliter 52,000 under år 1884 <strong>och</strong> till Cadiz distrikt hektoliter<br />
89,500 under år 1884, mot hektoliter 82,200 under år 1883 samt hektoliter<br />
69,700 under år 1882.<br />
Hela importen till Spanien af sprit <strong>och</strong> bränvin af alla så väl sjöledes<br />
s<strong>om</strong> öfver land, var hektoliter 657,650 under år 1884, mot 638,250 under<br />
år 1883 samt hektoliter 576,790 under år 1882.<br />
Priset noteras för närvarande i Barcelona pr fat af 516 liter af 35° Cartier<br />
(88.5 % G-ay-Lussac) i magasin inklusive tullumgiilder (gynnade nationer<br />
pesetas 23.3 5 pr hektoliter) <strong>och</strong> kärlet pesetas 360 extrafin tysk, pesetas 340<br />
prima tysk samt pesetas 325 belgisk <strong>och</strong> österrikisk, med stora förråd.<br />
Från den nya fabriken vid Karlshamn importerades sistlidne februari månad<br />
en laddning till Cadiz <strong>och</strong> Tarragona, hvilken lärer utfallit af lika god<br />
qvalitet <strong>och</strong> styrka s<strong>om</strong> den tyska (39—39.5° Cartier). I Tarragona var redan<br />
en del af det dit ank<strong>om</strong>na partiet, 374 fat, försåld på leverans till 235 pese-
472<br />
tas pr 500 liter med fat, men exklusive tulluuigäldor. Nya partier inväntas<br />
för lossning i Valencia <strong>och</strong> Tarragona, hvaraf en del är försåld på leverans.<br />
Den förnämsta importen af sprit till Barcelona är från Stettin, hvarifrån<br />
till Spanien ank<strong>om</strong>mit 19,329 fat, innehållande 116,000 hektoliter.<br />
På leverans har försålts att aflemna på kajen härstädes, pr 500 liter inklusive<br />
kärlet, för prima af 39—39.5° Cartier, under april til 240 pesetas,<br />
under maj till 245 pesetas samt under juni till 250 pesetas. Extrafin pesetas<br />
17—50 högre pris.<br />
Af klippfisk importerades till hamnarna i Barcelona distrikt under år 1884:<br />
Från Norge:<br />
mot:<br />
Föregående uppgifter äro tagna från fartygens manifest, <strong>och</strong> för de<br />
från Frankrike öfver land ank<strong>om</strong>na qvantiteter enligt jernvägsbolagens räkenskaper.<br />
Till hamnarna i Bilbao distrikt:<br />
Från Norge:
mot:<br />
mot:<br />
Till hamnarna i Cadiz' distrikt:<br />
473<br />
Enligt föregående från konsularagenterna emottsigna uppgifter kan importen<br />
af klipp- <strong>och</strong> stockfisk till alla Spaniens hamnar från Norge under för-<br />
mot kg. 20,934,200 under år 1883, kg. 29,306,400 under år 1882 samt<br />
kg. 27,668,400 under år 1881.<br />
I alla Spaniens tullkamrar förtullades under år 1884:<br />
samt under år 1882 kg. 42,756,000 <strong>och</strong> under år 1881 kg. 43,099,000.<br />
Häraf infördes således från Norge <strong>om</strong>kring 51.7 5 % under år 1884, mot<br />
50 % år 1883, 68.5 % år 1882 <strong>och</strong> 64 % år 1881.<br />
Af den från Norge till hamnarna i Spanien importerade fisken transporterades<br />
<strong>om</strong>kring 90 % under norsk flagga år 1884, mot 87.7 % år 1883,<br />
86 % år 1882 <strong>och</strong> 83 % år 1881.
474<br />
Medelpriset hvartill norsk klippfisk i oskadadt tillstånd försålts partivis<br />
i Barcelona från magasin under sistlidna år har varit 36 pesetas pr 40 kg.,<br />
hvilket motsvarar, med afdrag af tullumgälder <strong>och</strong> alla lossmngs<strong>om</strong>kostnader,<br />
70 pesetas pr 100 kg., mot 75 pesetas under år 1883.<br />
Förut<strong>om</strong> fisk <strong>och</strong> trävaror infördes från Norge direkt till distriktet följande<br />
norska produkter, nemligen: 160 tons fiskguano, 200 tunnor trän, 15 lådor<br />
fisklim, 20 lådor öl etc.<br />
Till Bilbao distrikt: 3,150 tunnor fisktran, 246 tons is, 216 tunnor trän,<br />
65 lådor spik etc.<br />
De förnämsta till Spanien importerade varor hafva varit under<br />
Värdet af hela importen belöpte:<br />
Tulluppbörden uppgick till:<br />
pesetas 116,282,622 införsels, transitoriska <strong>och</strong> extraordinära afgifter,<br />
pesetas 125,797,872 under år 1884, mot<br />
pesetas 136,785,800 år 1883, pesetas 136,193,500 år 1882 samt pesetas<br />
116,560,700 år 1881.<br />
Export.<br />
Med direkt bestämmelse till Sverige hafva från de hamnar i distriktet,<br />
hvarest konsularagenter finnas anstälde, exporterats:
475<br />
Vin 5,000 hektoliter, olja 500,000 kg., russin 195,000 kg., fikon !> 1,000<br />
kg. samt smärre partier kork, hasselnötter, fjäder, apelsiner, citroner, potneransskal,<br />
mandel, vindrufvor etc. samt 12,000 tons salt.<br />
Till Norge direkte exporterades endast smärre partier vin, olja, russin,<br />
fikon, fjäder, p<strong>om</strong>eransskal, vindrufvor etc. samt 11,800 tons salt.<br />
Indirekt har af dessa artiklar export egt rum till Sverige <strong>och</strong> Norge, men<br />
här<strong>om</strong> har uppgift ej kunnat erhållas.<br />
Från Bilbao distrikt har ingen export egt rum hvarken till Sverige eller<br />
Norge, samt från Cadiz endast smärre partier vin <strong>och</strong> 30 läster salt till Sverige<br />
<strong>och</strong> 3,867 läster till Norge.<br />
De förnämsta artiklar s<strong>om</strong> från Spanien exporterats till utrikes orter voro:<br />
Värdet af exporten var pesctas 585,305,947 år 1884, mot pesetas<br />
639,024,468 år 1883.<br />
Det förflutna året har varit ett i alla afseenden särdeles ogynsamt för de<br />
Förenade rikenas <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> med Spanien; allmänna välståndet har betydligt<br />
lidit gen<strong>om</strong> de öfversvämningar <strong>och</strong> jordbäfningar hvaraf landet hemsökts,<br />
äfvens<strong>om</strong> gen<strong>om</strong> de öfverdrifna spärrningsåtgärder s<strong>om</strong> vidtogos för att förhindra<br />
spridningen af kolerafarsoten, hvilken, ehuru lindrig, dock uppträdde i<br />
några af provinserna.
476<br />
Handeln <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>en med utlandet äfvensotu den inhemska <strong>om</strong>sättningen<br />
paralyserades likaledes gen<strong>om</strong> den karantän s<strong>om</strong> föreskrefs för fartyg k<strong>om</strong>mande,<br />
icke allenast från utländska sås<strong>om</strong> smittade eller misstänkta ansedda hamnar,<br />
utan äfven från spanska, hvarigen<strong>om</strong> Stor tidsförlust <strong>och</strong> afbränningar förorsakades<br />
å de låga frakter s<strong>om</strong> voro gällande.<br />
Under de fem månaderna från juli till november undergingo 1,328 fartyg<br />
karantän i de spanska karantansanstalterna.<br />
Utsigterna för innevarande år äro oroande i sanitärt, merkantilt, ekon<strong>om</strong>iskt<br />
<strong>och</strong> politiskt hänseende, hvarför största varsamhet tillrådes vid inledande<br />
af affärer med Spanien.<br />
Innan den nya, sedan den 1 sistlidne januari gällande spanska tullstadgan<br />
började tillämpas, hystes förhoppning att den, enligt hvad s<strong>om</strong> förespeglades,<br />
skulle förhindra den mängd trakasserier hvarför skeppsbefälhafvarne voro utsatte,<br />
men har det sedermera i praktiken visat sig motsatsen. Visst är att de<br />
enorma böterna, hvilka enligt den föregående stadgan pålades för den minsta<br />
förseelse, nedsatts till hälften, men tillfaller fortfarande tulltjenstemännen samma<br />
andel, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> ordalydelserna af föreskrifterna i många fall lemnats lika tvetydiga,<br />
gifva de anledning till samma arbiträra tolkning s<strong>om</strong> förut.<br />
Det medgifna fritagandet från visering af spanska konsulatet å manifest<br />
för fartyg, hvilka transportera laddningar bestående uteslutande af varor hvarå<br />
alla tullafgifterna ej öfverstiga 50 pesetas pr 1,000 kg., har i många fall<br />
visat sig illusoriskt derigen<strong>om</strong> att spanske konsularagenter, antingen af okunnighet<br />
<strong>om</strong> gällande föreskrifter eller för att kunna belasta de dryga afgifterna,<br />
föranleda skeppsbefälhafvarne — s<strong>om</strong>, i allmänhet okunnige <strong>om</strong> gällande föreskrifter<br />
<strong>och</strong> af fruktan att ådraga sig ansvar, låta manifesten upprättas på konsulaten<br />
— att erlägga obehöriga afgifter. Med svenska <strong>och</strong> norska fartyg har<br />
endast ett sådant fall förek<strong>om</strong>mit, hvilket anmälts till Kongl. Maj:ts beskickning<br />
i Madrid, <strong>och</strong> har lyckligtvis ingen skeppsbefälhafvare hittills pålagts böter.<br />
Förbrukningen af den i Frankrike beredda klippfisken, hvars qvalitet nu<br />
är särdeles god, tilltager ständigt, synnerligast här i Barcelona, <strong>och</strong> har införsel<br />
deraf börjat äfven till öfriga hamnar i distriktet. Ännu har den ej kunnat<br />
minska förbrukningen af den norska i det inre af Catalonien, men konkurrerar<br />
dermed i sjöstäderna <strong>och</strong> föranleder en nedsättning i priset gen<strong>om</strong> det billiga<br />
pris hvartill den utfaller <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> lättheten att när det lönar sig kunna<br />
mottaga partier med de många franska ångare s<strong>om</strong> ständigt ank<strong>om</strong>ma från Marseille<br />
<strong>och</strong> Cette, eller med jernbanan.<br />
S<strong>om</strong> <strong>handel</strong>straktaten med Danmark ej ratificerats, erlägger klippfisken<br />
från Island <strong>och</strong> Färöarna de högre tullumgälderna af pesetas 23.50 pr 100<br />
kg. Denna är den s<strong>om</strong> mest lider af konkurrensen med den franska.<br />
Det med Storbritannien afslutade »modus vivendi» har af Cortes godkänts<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer att in<strong>om</strong> kort sättas i verkställighet, oeh den engelska klippfisken<br />
k<strong>om</strong>ma i åtnjutande af de lägre tullumgälderna, hvilket k<strong>om</strong>mer att menligt<br />
inverka på förbrukningen af den norska i de södra hamnarna i distriktet.<br />
Från svenska fartyg hafva endast 4 <strong>och</strong> från norska 7 rymningar anmälts<br />
i hamnarna af distriktet, hvarvid de rymde sjömännen ej ertappats.<br />
På Sverige har ingen sjömansanvisning utstälts under år 1884 <strong>och</strong> på<br />
Norge endast 6 för tillsammans kronor 459.<br />
Vexelkurserna i Barcelona hafva fluktuerat mellan 47.30 d. <strong>och</strong> 47.55<br />
d. pr 5 pesetas på London 3 mån. dato, fres 4.90 <strong>och</strong> 4.95 pr 5 pesetas på<br />
Paris 8 dag. sigt, varande för närvarande 46.75 d. på London <strong>och</strong> fres 4.8 9<br />
på Paris.<br />
Diskonten 4 <strong>och</strong> h% årligen.
477<br />
Konsulatuppbörden för lastafgift uppgick i detta distrikt till:<br />
Vid hufvudstationen:<br />
Vid vicekonsulsstationerna:<br />
hvaraf tillk<strong>om</strong>ma konsulsfonden kronor 7,719.33.<br />
Dresden, mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
C. A. Dahlander.<br />
Industrien utvecklade sig under det förgångna året normalt, <strong>och</strong> in<strong>om</strong> flera<br />
grenar yppade sig en fortgående efterfrågan efter de bättre qvaliteterna, <strong>och</strong><br />
det ser ut s<strong>om</strong> <strong>om</strong> den från de bak<strong>om</strong> oss liggande dåliga åren härflytande<br />
tendensen att framför allt producera billiga varor började bära frukt.<br />
Oaktadt de flesta tyska industriartiklar funno god <strong>och</strong> ökad afsättning,<br />
lyckades prisen dock i allmänhet icke att stiga. Detta förhållande finner sin<br />
förklaring i den <strong>om</strong>åttligt stora konkurrensen. Den tyska industrien, s<strong>om</strong> mer<br />
<strong>och</strong> mer söker att taga en framstående del i verlds<strong>handel</strong>n, såg sig på många<br />
håll nödsakad att göra eftergifter i pris för att kunna vinna nya afsättnings<strong>om</strong>råden,<br />
der den ieke-tyska industrien förut varit allenaherskande. Dessa <strong>om</strong>ständigheter<br />
hade äfven till följd att endast få nya verk anlades <strong>och</strong> att endast<br />
undantagsvis några mera betydande utvidgningar företogos af redan bestående<br />
anläggningar.<br />
Af stor betydelse för industrien var lagen <strong>om</strong> arbetarnes sjukförsäkring,<br />
hvilken trädde i kraft den 1 december 1884; denna lag jemte den redan förut<br />
gällande olycksfallsförsäkringslagen utgöra vigtiga delar af det program för den<br />
socialpolitiska lagstiftningen tyska riket för sig uppstält. Den vigtigaste af de<br />
sociala reformlagarne, den <strong>om</strong> ålderd<strong>om</strong>sförsörjning, väntar ännu på sin lösning,<br />
<strong>och</strong> torde denna fråga blifva vida svårare för regeringen, enär man saknar den<br />
erfarenhet att bygga på, s<strong>om</strong> fans då det gälde de båda andra lagarne. Det<br />
finnes ännu i Tyskland ett ringa antal ålderd<strong>om</strong>sförsörJDingskassor, s<strong>om</strong> hafva<br />
någon större erfarenhet; en sådan anstalt af betydenhet är »die Königliche Altersrentenbank».<br />
Den utveckling denna anstalts affärsverksamhet tagit visar<br />
tydligt behofvet af att någonting göres för beredande af älderd<strong>om</strong>sförsäkring åt<br />
de arbetande klasserna. Under det att antalet försäkringssökande ännu år 1879<br />
icke var mer än 499 <strong>och</strong> insättningarna endast utgjorde 207,210 riksmark, visar<br />
året 1884 ett antal insättare af 2,700 <strong>och</strong> ett belopp af 1,300,000 riksmark.<br />
I sparbankerna insattes under året 96,834,650 riksmark i 1,187,260 poster<br />
<strong>och</strong> uttogos 83,246,065 riksmark i 6S4,084 poster. Den riksdagen före-
478<br />
lagda postsparbankslagen skulle visserligen bidraga att än mera utveckla befolkningens<br />
sparsamhetsanda, gen<strong>om</strong> det ökade antalet insättningsställen, möjligheten<br />
att öfverföra ett belopp från ett ställe till ett annat o. s. v., men kreditförhållandena<br />
i orterna torde k<strong>om</strong>ma att blifva lidande då insättningarna icke<br />
längre, sås<strong>om</strong> hittills till största delen skett, blifva placerade i hypotekslån.<br />
Af statsbanorna trafikerades under året 2,182 kil<strong>om</strong>eter; ink<strong>om</strong>sterna visa<br />
ett tillbakagående i jemförelse med förhållandet år 1883, oaktadt både person<strong>och</strong><br />
godstrafiken ökades, beroende detta hufvudsakligen på en nedsättning i<br />
fraktafgifterna, uppgående för de flesta varor till 10 %, för kol <strong>och</strong> sten anda<br />
till 20 %.<br />
Skeppsfarten på Elbe klagade visserligen öfver dåliga frakter, men stora<br />
qvantiteter varor befordrades <strong>och</strong> vattenståndet var i allmänhet så gynsamt att<br />
farkosterna kunde gå med fulla laster.<br />
Sachsens gynsamma läge <strong>och</strong> täta befolkning äro naturligtvis af stor fördel<br />
för jordbruket, enär afnämare för jordbrukets alster finnas på närmaste<br />
håll <strong>och</strong> främmande marknader icke behöfva uppsökas. Jordbrukets binäringar,<br />
sås<strong>om</strong> qvarnindustrien <strong>och</strong> sprittillverkningen, njuta äfven godt af detta förhållande.<br />
Skörden år 1884 var ganska god <strong>och</strong> måste snarare betecknas sås<strong>om</strong><br />
öfver än under medelskörd. Antalet underhållna kreatur i förhållande till folkmängden<br />
är vida mindre i Sachsen än medeltalet för hela tyska riket. Orsaken<br />
dertill är att söka i den stora folkmängdstätheten <strong>och</strong> deruti att af befolkningen<br />
endast 23 % egna sig åt jordbruket, men 58 % åt de industriella<br />
yrkena. De senare måste till stor del fylla sitt bchof af kött från andra<br />
länder.<br />
På en qvadratkil<strong>om</strong>eter k<strong>om</strong>mo enligt 1883 års kreatursräkning:<br />
På 100 invånare k<strong>om</strong>mo deremot:<br />
Så väl med afseende å produktionen af fossilt bränsle s<strong>om</strong> med afseende å<br />
tillgodogörandet af malmer o. d. intager Sachsen ett framstående rum bland<br />
staterna i det Tyska riket. En stor del af landets behof af brännmaterial kan<br />
tillgodoses gen<strong>om</strong> inhemsk produktion; år 1882 producerades 3,807,848 tonnen<br />
stenkol <strong>och</strong> 618,736 tonnen brunkol. Försäljningspriset på stenkol fortfor att<br />
gå tillbaka under år 1884.<br />
Kammgarnsspinnerierna <strong>och</strong> trådfabrikerna ledo under förlidet år af missförhållandet<br />
mellan priset på råvaran <strong>och</strong> försäljningspriset; detta senare tvingades<br />
ner mer <strong>och</strong> mer för enklare garnsorter, <strong>och</strong> samtidigt aftog köplusten.<br />
Först mot slutet af året visade sig någon förbättring, deremot rådde hela tiden<br />
stark efterfrågan för tvinnadt garn. För tillverkningen af sytråd var den en-
479<br />
gelska konkurrensen högst menlig; för att icke utträngas frän marknaden sålde<br />
engelsmännen tråd till produktionskostnaden <strong>och</strong> derunder. De tyska producenterne<br />
vände sig till regeringen med framställning <strong>om</strong> tullskydd för sin vara.<br />
Regeringen har äfven framlagt ett förslag <strong>om</strong> en förhöjning af tullen från 70<br />
till 120 mark, men osäkert är huruvida detta förslag blifver bifallet.<br />
De fabriker s<strong>om</strong> sysselsatte sig med färgning <strong>och</strong> appretering hade under<br />
år 1884 att glädja sig åt liflig efterfrågan. Utförseln till Sverige <strong>och</strong> Norge<br />
uppgifves hafva lidit inskränkning gen<strong>om</strong> dervarande lagstiftning mot giftiga<br />
färgämnen; härvarande producenter, s<strong>om</strong> bestrida att de i sina färger upptaga<br />
gift i så stora qvantiteter att det kan verka skadligt, hafva flera gånger uttalat<br />
den önskan, att man i de Förenade rikena ville göra ej blott qvalitativa utan<br />
äfven qvantitativa analyser.<br />
Den engelska marknaden är den hufvudsakliga afsättningsorten för den<br />
sachsiska garfveriindustriens tillverkningar, <strong>och</strong> efterfrågan der var mer än vanligt<br />
liflig för större skinn; detta gaf äfven anledning till ökad införsel af saltade<br />
gödkalfskinn från Stockholm, s<strong>om</strong> utgöra det lämpligaste materialet för<br />
dylik vara.<br />
Halmhattstillverkningen led mycket under år 1884 af den starka konkurrensen<br />
<strong>och</strong> den deraf förorsakade öfverproduktionen; prisen voro tryckta <strong>och</strong><br />
förtjensten liten. Sverige <strong>och</strong> Norge torde förse sig från Tyskland med denna<br />
vara, <strong>och</strong> deltager Dresden dervid i främsta rummet. Direkta affärer förek<strong>om</strong>ma<br />
i allmänhet ej, utan uppgöras de flesta affärer gen<strong>om</strong> mellanhänder i<br />
Hamburg.<br />
Under första hälften af året arbetade Sachsens jute-industri under gynsamma<br />
förhållanden, men längre fram inverkade den ökade konkurrensen i förening<br />
med den fördyrade råvaran skadligt på denna affär; i november <strong>och</strong> december<br />
utbjödos så stora qvantiteter att prisen gingo betydligt ned. För de<br />
nyanlagda fabrikerna ser framtiden hotande ut.<br />
Sågverken hafva under det förflutna året arbetat med ganska ringa vinst;<br />
prisfallet är beroende af att för mycket vara funnits i marknaden. Oaktadt<br />
utsigterna icke äro goda för nästa byggnadssäsong, betalas alltjemt höga pris vid<br />
skogsköp. Norskt <strong>och</strong> svenskt trä finner afsättning i Nordtyskland ända till<br />
Leipzig; sedan den höga tullen införts i Tyskland för hyflad vara hafva isynnerhet<br />
i Lilbeck hyflerier inrättats för hyfling af svenska bräder.<br />
För biproduktionen var året 1884 på det hela taget icke gynsamt; prisen<br />
på humle <strong>och</strong> korn voro visserligen måttliga, men kornet lemnade i afseende<br />
å qvaliteten åtskilligt öfrigt att önska, ej heller var tillgången på is tillfredsställande.<br />
Äfven denna vara har att kämpa med den utländska, konkurrensen,<br />
i det att mycket öl införes från Bayern <strong>och</strong> Österrike.<br />
A. Rosencrantz.
Shanghai den 3 juni 1885.<br />
480<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 inhemtas af följande:<br />
Fraktförtjensten för den svenska skeppsfarten in<strong>om</strong> distriktet under 1884<br />
uppgick till £ 1,443 = kr. 25,974 <strong>och</strong> för den norska till <strong>om</strong>kring kr.<br />
41,000. Totalbeloppet af bruttoförtjensten för de Förenade rikenas skeppsfart<br />
på Kina under hela året har alltså varit <strong>om</strong>kring kr. 66,974.<br />
Ångfartygsfrakterna från Shanghai till London noterades vid årets början<br />
£ 2. 2. 6 (pr ton <strong>om</strong> 40 eng. kub.-fot), stego i slutet af februari till £ 2.<br />
7. 6, hvilken notering förblef gällande till slutet af juni (tiden för théskeppningarna),<br />
då £ 2. 17. 6 betingades (endast undantagsvis £ 3. 0. 0). Under<br />
den återstående delen af året noterades utan förändring £ 2. 15. 0. Årets<br />
lägsta notering £ 2. 2. 6 var i medlet af januari, dess högsta £ 3. 0. 0 i<br />
slutet af juni.<br />
För segelfartyg noterades inga Londonfrakter ända till i början af augusti,<br />
då £ 2. 0. 0 (pr ton <strong>om</strong> 50 eng. kub.-fot) af de första segelfartygen härifrån<br />
betingades. Denna notering, under senare hälften af året endast n<strong>om</strong>inel till<br />
följd af få eller inga segelfartygs ank<strong>om</strong>st hit med anledning af kriget mellan<br />
Frankrike <strong>och</strong> Kina, förblef utan ändring till årets slut.<br />
New-Torkfrakterna för ångfartyg noterades i medlet af februari till £ 2.<br />
10. 0 (pr ton <strong>om</strong> 40 eng. kub.-fot) utan ändring till medlet af maj, då £ 2.<br />
17. 6 kunde erhållas, dock blott tillfälligtvis. Redan före juni månads ingång<br />
sjönko de till £ 2. 10. 0, hvilken notering förblef gällande till medlet af november,<br />
då endast £ 2. 0. 0 kunde erhållas. I medlet af december befraktades<br />
till £ 2. 5. 0, <strong>och</strong> i slutet af samma månad återgick man till årets<br />
första notering, £ 2. 10. 0.<br />
För segelfartyg (i öfrigt med ringa efterfrågan) betingades uti januari<br />
£ 1. 15. 0 (pr ton <strong>om</strong> 40 eng. kub.-fot). I slutet af april erbjöds dylik<br />
frakt till £ 1. 14. 0 utan att kunna erhållas, hvarefter några noteringar icke<br />
vidare förek<strong>om</strong>mo.<br />
Thémarknaden i Hankow för år 1884 öppnades den 10 maj (2 dagar<br />
tidigare än under föregående år), oeh den 17 samma månad afgick den första<br />
ångaren (»Glenogle», 2,000 tons), direkt för London, med c:a 4,000,000 lbs<br />
= 30,000 piculs svart thé (stipulerad frakt £ 5. 0. 0 pr ton measurement<br />
= £ 26,500). Den 20 samma månad afgick den andra ångbåten med cirka<br />
24,200 piculs (befraktad till £ 3. 0. 0 pr ton measurement). Till den 5<br />
juli afskeppades från Hankow direkt för London 14 ångare med tillsammans<br />
37,700,000 lbs = 283,500 piculs. Hela fraktförtjensten för nämnde 14 ångare<br />
uppgick till cirka £ 144,000 = kr. 2,592,000. Till Odessa afgick från
481<br />
Hankow den första ångaren den 21 maj med 1,600,000 lbs = 12,000 piculs,<br />
<strong>och</strong> skeppades upp till 12 juli 6 ångbåtar (direkt för Odessa) med tillsammans<br />
11,600,000 lbs = 87,300 piculs, allt svart thé. Hela afskeppningen under<br />
56 dagar kan alltså anslås till c:a 370,800 piculs, lemnande en fraktförtjenst<br />
af c:a £ 200,000 (efter en medelfrakt af £ 2. 15. 0). Den här uppgifna<br />
fraktförtjensten har endast approximativt kunnat angifvas, då frakterna<br />
till London allena med bestämdhet äro kända; Odessafrakterna deremot variera<br />
ej obetydligt, <strong>och</strong> de i Hankow för nämnda hamn befraktade ångare, vanligen<br />
uteslutande ryska, hvilkas certepartier äro uppgjorda i Ryssland, intaga, förut<strong>om</strong><br />
den jemförelsevis ringa qvantiteten thé, en del kasserad rysk krigsmateriel,<br />
utslitna maskiner, invalider o. s. v. I afseende å qvaliteten var årets skeppning<br />
vida öfverlägsen den under 1883, <strong>och</strong> då en temligen stark köplust redan<br />
från thémarknadens öppnande visade sig, erhöllo de kinesiska säljarne ungefär<br />
samma priser s<strong>om</strong> under 1882 <strong>och</strong> 1883 kunnat betingas, eller Hk.Tls 47 a<br />
48 (endast för de finaste thésortema) pr picul. Till de ofvan anförde 20 ångbåtarne<br />
(för London <strong>och</strong> Odessa) böra ytterligare läggas 2 för Nieolaievsk,<br />
bärande c:a 7,200 piculs svart thé, hvadan totalskeppningen från Hankow<br />
under thésäsongen 1884, pr 22 ångare, utgör 378,000 piculs. Utskeppningen<br />
af svart thé från Hankow (endast s. k. »Hankow Tea» från Hankowdistriktet,<br />
med uteslutande af reexporten af det från Kiukiang <strong>och</strong> Wuhu på thémarknaden<br />
i Hankow under säsongen införda thé) utgjorde direkt för London piculs<br />
184,000, direkt för Odessa piculs 75,600 samt direkt för Nieolaievsk piculs<br />
7,200, eller tillsammans piculs 266,800 för utlandet, hvartill k<strong>om</strong>ma piculs<br />
226,200 för Shanghai för reexport till främmande länder, eller i allt piculs<br />
493,000. Exporten af svart thé från hela Kina under 1884 var piculs 1,564,452<br />
(emot 1,571,092 piculs 1883).<br />
I Shanghai noterades kolfrakterna för Nagasaki (för segelfartyg »Nagasaki<br />
and back») till Mex. doll. 1.50 under januari, stego i februari till doll. 1.65 å<br />
1.85 (undantagsvis ända till doll. 2.00), voro under mars doll. 1.80 å 1.90<br />
<strong>och</strong> i april doll. 1.90 ä 2.00 samt varierade under maj månad från doll. 1.80<br />
till 2.00; under juni noterades doll. 1.80. I början af juli befraktades till<br />
doll. 1.90, men under senare hälften af månaden kunde endast doll. 1.20 å 1.30<br />
erhållas; i augusti var doll. 1.50 fast notering <strong>och</strong> i september erhölls doll.<br />
1.60 ä 1.70; hela oktober var noteringen doll. 1.75 oförändrad, äfvens<strong>om</strong> doll.<br />
1.80 förblef gällande under november; i december, s<strong>om</strong> började med en notering<br />
af doll. 1.80, kunde endast doll. 1.60 in<strong>om</strong> kort erhållas, <strong>och</strong> året slutade<br />
med en befraktning till doll. 1.5 0.<br />
Keelungfrakterna (likaledes kol för Shanghai i små segelfartyg) betingade<br />
i januari doll. 1.60 ä 1.75 (dock utan egentlig efterfrågan), i februari doll.<br />
1.70, s<strong>om</strong> förblef gällande notering under mars månad; i april befraktades till<br />
doll. 1.90 <strong>och</strong> i maj till doll. 2.00, äfvens<strong>om</strong> i juni, juli, augusti; från denna<br />
tid upphörde vidare notering till följd af fransmännens besättande af Formosa<br />
<strong>och</strong> hamnarnas blockering. Kolen från Nagasaki (Takasima grufva) äro till qvalitet<br />
bättre än de från Keelung exporterade. De förra betaltes vid årets början<br />
med Taels 4.00 pr ton (ex ship), då deremot de senare endast betingade<br />
Tis 3.76. Vid slutet af mars noterades för Nagasakikol Tis 4.7 5, då deremot<br />
Keelungkolen endast med svårighet kunde finna köpare till Tis 3.40. I juli<br />
steg efterfrågan å Nagasakikol (med anledning af de förstärkta eskadrarnes ank<strong>om</strong>st<br />
till den kinesiska kusten), så att Tis 5.00 med lättbet kunde erhållas.<br />
Keelungkolen hade vid denna tidpunkt fallit till Tis 2.6 0, dock med ringa<br />
efterfrågan. I augusti, då redan krigsoperationerna delvis börjat, blef efterfrågan<br />
på kol så stor, att, sedan lagren af Nagasakikol nästan blifvit uttömda,<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 32
482<br />
Keelungkolen å härvarande upplag funno stark afsättning till Tis 4.00, 4.2S<br />
<strong>och</strong> 4.35, hvilket pris några dagar före franska flottans ank<strong>om</strong>st till Keelung<br />
steg till den hittills oerhörda siffran Tis 4.50 pr ton.<br />
För traden Chefoo—Swatow (segelfartyg med last af bönor, ärter <strong>och</strong><br />
oljekakor) befraktades i Shanghai under januari månad till mex. doll. 0.10 pr<br />
picul, i februari 12 å 13 cents, mars <strong>och</strong> april 18 cents, maj <strong>och</strong> juni 15 cents,<br />
juli, augusti, september, oktober, november <strong>och</strong> december 12 cents. Befraktningarna<br />
på traden Newchwang—Södra hamnarna (likaledes små segelfartyg<br />
förande bönor, ärter <strong>och</strong> oljekakor) noterades i mars (vid Newchwanghamnens<br />
öppnande) till 25 cents pr picul, i april 20 cents (undantagsvis 22 cents), i<br />
maj 19 cents, i juni 15 cents, i juli 17 cents, i augusti 18 cents, i september<br />
16 cents, i oktober 19 cents <strong>och</strong> i november intill den 15 (då <strong>sjöfart</strong>en på<br />
Newchwang upphörde för året) 20 cents.<br />
Kurserna å Shanghai-Taels <strong>och</strong> Mexican-dollars hafva under 1884 i<br />
Shanghai varit för å-vista-vexlar på London efter sista noteriDgen för hvarje<br />
engelsk post (2:ne gånger i månaden):<br />
Årets högsta notering af Taels var 5 sh. 2 d. (den 2 januari), den lägsta<br />
4 sh. 9 5 /s d. (den 17 december), <strong>och</strong> medelnoteringen 5 sh. (emot 5 sh. 0 7 /s d.<br />
under 1883); Mexieanska dollars stodo högst till Taels 74.8.7 pr doll. 100<br />
(den 5 november) <strong>och</strong> lägst till Taels 72.2 (den 27 februari), <strong>och</strong> var medelnoteringen<br />
dera Shanghai Taels 73.2.4. Aret började med en notering af 5 sh.<br />
2 d. <strong>och</strong> Taels 72.7.0 samt slöts med 4 sh. 9 5 /8 d. <strong>och</strong> Taels 74.0.7.<br />
Härvarande utländska bankers utlåningsränta var oförändrad under hela<br />
året till 8 %.<br />
Till Shanghai infördes under 1884 piculs 310,000 stång- <strong>och</strong> spikjern till<br />
ett sammanlagdt tullvärde af Hk.Tls 576,700 = kr. 2,883,500 (emot 343,000<br />
piculs, tullvärde Hk.Tls 632,000 = kr. 3,160,000 under 1883), understigande<br />
med ungefär 10 % importen under föregående år. Af det ofvan angifna totalbeloppet,<br />
piculs 310,000, voro piculs 55,700 stångjern <strong>och</strong> piculs 254,300<br />
spikjern. Införseln af stål, utgörande under 1883 piculs 43,000, tullvärde<br />
Hk.Tls 116,000 = kr. 580,000, nedgick under 1884 till piculs 20,614, tullvärde<br />
Hk.Tls 55,658 = kr. 278,290, eller med öfver 52 % understigande<br />
föregående års import. Hela införseln af dessa artiklar från främmande länder<br />
(äfvens<strong>om</strong> Honkong) kan, med afdrag af reexporten till utrikes ort, anslås till<br />
c:a 321,600 piculs till ett tullvärde af Hk.-Tls 614,858 = kr. 3,074,290,<br />
emot 377,000 piculs till ett tullvärde af Hk.Tls 718,000 = kr. 3,590,000<br />
under 1883. Hvad beträffar reexporten från Shanghai till de kinesiska ham-
483<br />
narna af ofvan anförda trenne artiklar, så framgår densamma af nedanstående<br />
tabell:<br />
Importen till hela Kina af utländskt stål ocli jern under 1884 uppgick<br />
till c:a piculs 843,500 jern <strong>och</strong> piculs 36,000 stål, eller tillsammans piculs<br />
879,500, till ett sammanlagdt tullvärde af Hk.Tls 1,483,000 = kr. 7,415,000<br />
(emot 818,000 piculs jern <strong>och</strong> 54,000 piculs stål, tillsammans piculs 872,000,<br />
tullvärde Hk.Tls 1,485,000 = kr. 7,425,000 under 1883).<br />
Prisnoteringarna af stål <strong>och</strong> jern i Shanghai under 1884 voro:<br />
1 pieul = 133 1/3 avdp. lbs = 60.47 kilogr.<br />
1 J> =100 catties; 1 tub (steel) = 84 catties.<br />
1 Hk.Tls = ungef. 5 kronor; 1 Mex. doll. = ungef. 3.20 kronor.<br />
Importen af tändstickor har under 1884 (till samtliga traktathamnarna i<br />
Kina) uppgått till 1,198,912 gross till ett tullvärde af Hk.Tls 717,432 = kr.<br />
3,587,160 emot 1,371,698 gross <strong>och</strong> Hk.Tls 602,023 = kr. 3,010,110 under<br />
1883, utvisande således en minskning af 172,786 gross, men deremot en ökning<br />
i tullvärde af Hk.Tls 115,409. Medelvärdet pr gross var Hk.Tls 0.5.8.9<br />
emot Hk.Tls 0.4.4.8 för 1883.<br />
Till Shanghai infördes under 1884 gross 384,000 tändstickor af trä till<br />
ett tullvärde af Hk.Tls 149,500 = kr. 747,500, samt 1,000 gross tändstickor<br />
af vax till ett tullvärde af Hk.Tls 900 = kr. 4,500 (emot 630,280 gross trätändstickor,<br />
Hk.Tls 173,491 = kr. 867,455, <strong>och</strong> 5,350 gross vaxtändstickor,<br />
Hk.Tls 7,823 = kr. 39,115, under 1883), utvisande alltså en minskning af<br />
ungefär 40 % för trätändstickor <strong>och</strong> c:a 21 % för vaxtändstickor. Medelvärdet<br />
af importen af trätändstickor var således Hk.Tls 0.3.8.9, svarande till<br />
Hk.Tls 19.4 5 pr kista <strong>om</strong> 50 gross; föregående års medelvärde var Hk.Tls<br />
0.2.7.5, motsvarande Hk.Tls 13.75 pr kista. Af de ofvan anförda 384,000<br />
gross (tändstickor af trä) utgöra c:a 40 % svenska tändstickor, 40 % österrikiska<br />
<strong>och</strong> 20 % belgiska, japanska etc; fördelade uti de här begagnade sorterna<br />
utgöra 40 % s. k. Saloon, 20 % Safety, 30 % Paraffine <strong>och</strong> 10 %<br />
Sulphuric.<br />
Totalinförseln af trävaror till Kina (Timber of all kind), hvilken redan<br />
under 1883 visat en betydlig nedgång, i det att endast Hk.Tls 753,912 =
484<br />
kr. 3,769,560 angåfvos sås<strong>om</strong> värdet af nämnda års import, har under 1884<br />
ytterligare sjunkit <strong>och</strong> utgjorde enligt »I. M. Cust<strong>om</strong>s Return of Trade» endast<br />
Hk.Tls 355,165 = kr. 1,775,825, till <strong>och</strong> med understigande värdet af trävaruinförseln<br />
under 1875 (Hk.Tls 389,139 = kr. 1,945,695). Den högsta<br />
siffran, hittills ernådd, var Hk.Tls 974,142 = kr. 4,870,710 under 1882.<br />
Nedanstående tabell utvisar värdet af trävaruimporten under de sist förflutna<br />
tio åren:<br />
Det norska exportölet anses under 1884 hafva vunnit mindre afsättning<br />
än under 1883, eller endast 1,000 kistor. Priset dera har varit utan förändring<br />
(c:a Hk.Tls 2.75). Af det danska, från Tuborgs bryggeri, hvilket<br />
betingar Hk.Tls 5.00 pr kista, konsumerades c:a 900 kistor. Af österrikiskt<br />
öl uppnådde importen endast c:a 60 kistor, <strong>och</strong> då hela årets införsel af öl<br />
varit 11,500 kistor, hvaraf engelskt öl c:a 2,500 kistor, torde antalet af kistor<br />
innehållande tyskt öl kunna anslås till ungefär 7,000. Den under 1884 här<br />
angifna minskningen i ölimporten torde hafva sin grund deruti, att lagret från<br />
föregående år ej varit obetydligt samt att man först efter dettas realiserande<br />
<strong>och</strong> sedermera endast i mån af behof, till följd af krigsoperationerna, velat<br />
gifva order till de utländska exportörerna.<br />
Kinas direkta <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning med utlandet uppgår under 1884 enligt<br />
tullverkets uppgifter till ett totalvärde af Hk.Tls 139,908,438 = kr. 699,542,190<br />
emot Hk.Tls 143,765,395 = kr. 713,876,975 under 1883, understigande alltså<br />
med nära 4 millioner Hk.Tls värdet af foregående års <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning <strong>och</strong><br />
endast obetydligt öfverstigande den redan under 1878 angifna låga summan af<br />
c:a 138 millioner Hk.Tls. Värdet af nettoimporten utgjorde under 1884 Hk.Tls<br />
72,760,758 = kr. 363,803,790 <strong>och</strong> värdet af exporten Hk.Tls 67,147,680<br />
= kr. 335,738,400 (emot respektive Hk.Tls 73,567,702 = kr. 367,838,510<br />
för export under 1883). Till utlandet reexporterades under 1884 från samtliga<br />
Kinas hamnar utländska varor till ett sammanlagdt värde af Hk.Tls<br />
1,569,524 = kr. 7,847,620 (deraf från Shanghai allena, hufvudsakligen till<br />
Japan, Hk.Tls 1,392,883 = kr. 6,964,425) emot Hk.Tls 1,386,436 = kr.<br />
6,932,180<br />
1883.<br />
(deraf till Japan Hk.Tls 1,142,455 = kr. 5,712,275) under<br />
Omsättningsvärdet af kustfarten under 1884 visar for utklareringar Hk.Tls<br />
124,250,075 samt för inklareringar Hk.Tls 140,491,031, eller då medelvärdet<br />
tages Hk.Tls 132,370,553 = kr. 661,352,765 (emot utkl. Hk.Tls 121,221,824<br />
<strong>och</strong> inkl. Hk.Tls 138,327,216, medelvärde Hk.Tls 129,774,520 = kr. 648,872,600<br />
under 1883). Lägges s<strong>om</strong> vanligt till denna kustfart théexporten för Byssland<br />
<strong>och</strong> Sibirien (förd till Tientsin från théhamnarna <strong>och</strong> derifrån öfver land via<br />
Kiachta), uppgående för 1884. till ett värde af Hk.Tls 3,739,667 = kr.<br />
18,698,335 (emot Hk.Tls 3,665,397 = kr. 18,326,985 för 1883), så blifver<br />
totalvärdet af <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen i de kinesiska hamnarna, gen<strong>om</strong> den utland-
485<br />
ska <strong>och</strong> den kinesiska skeppsfarten under året, Hk.Tls 280,727,230 = kr.<br />
1,403,686,150, nemligen:<br />
Direkt införsel från främmande länder (recxport<br />
emot Hk.Tls 279,978,184 = kr. 1,399,890,920 under 1883.<br />
Ink<strong>om</strong>sterna från det kinesiska tullverket, hvilka under 1883 uppgingo<br />
till Hk.Tls 13,286,757 = kr. 66,433,785, hafva under 1884 varit något<br />
högre, utgörande Hk.Tls 13,510,712 = kr. 67,553,560. Denna summa fördelar<br />
sig:<br />
Hvad Shanghai särskildt beträffar, visar sig tullink<strong>om</strong>sten föga öfverstigande<br />
föregående års, nemligen för 1884 Hk.Tls 3,667,695 = kr. 18,338,975,<br />
emot Hk.Tls 3,651,120 = kr. 18,255,600, eller en ökning af endast Hk.Tls<br />
16,575 = kr. 82,875, motsvarande icke fullt 1/2 %. Man skulle emellertid<br />
kunna af den <strong>om</strong> också ringa ökningen af tullink<strong>om</strong>sterna för hela Kina under<br />
1884, jemförd med 1883, antaga att affärsställningen något förbättrat sig,<br />
oaktadt de under året pågående krigsoperationerna mellan Frankrike <strong>och</strong> Kina.<br />
Så är dock ingalunda förhållandet. Den skenbara höjningen i importen af<br />
flera artiklar, s<strong>om</strong> framkallat högre afgifter <strong>och</strong> delvis tillåtit tullink<strong>om</strong>sterna<br />
att icke, sås<strong>om</strong> antagligt var, följa de föregående årens nedgående, har sin<br />
grund deruti, att i början af året stora beställningar utgingo för de kinesiska<br />
arméernas behof* <strong>och</strong> att en stor del af landtbefolkningen, s<strong>om</strong> dragit sig tillbaka<br />
från städerna till det inre, medfört ej obetydliga förråd. Till en viss<br />
grad hafva krigsförhållandena medfört en önskvärd förändring i affärsverksamheten,<br />
för så vidt att de betydliga lagren, s<strong>om</strong> nästan i alla de kinesiska hamnarna<br />
vid årets början befunnos hopade, blifvit så småning<strong>om</strong> afsatta utan att,<br />
sås<strong>om</strong> förut egt rum, genast åter fyllas af i konsignation begärda <strong>och</strong> hitsända<br />
varor af alla slag, hvarigen<strong>om</strong> en ständig prisnedsättning vanligen varit den<br />
oundvikliga följden. I det hela har dock året varit dåligt, ehuru man vid de<br />
i juli misslyckade fredsunderhandlingarna mellan de franske <strong>och</strong> kinesiske befullmäktigade<br />
hade anledning befara ej obetydliga förluster.<br />
Théexporten under 1884 från hela Kina visar 2,016,218 piculs till ett<br />
tullvärde af Hk.Tls 29,055,142 = kr. 145,275,710, emot piculs 1,987,324,<br />
Hk.Tls 32,174,015 = kr. 160,870,075 under 1883, utvisande sålunda en ökning<br />
af nära 1 1/2 % i qvantitet <strong>och</strong> en minskning af 11 % i tuilvärde.<br />
* För tält till de kinesiska armékårerna.
486<br />
De olika thésorterna fördela sig s<strong>om</strong> följer:<br />
Thésorternas fördelning på de olika destinationsorterna var följande:<br />
I afseende å utförselmängd visar alltså 1884 års théexport föga eller ingen<br />
skilnad (endast 28,894 piculs mera), jemförd med 1883 års, hvaremot den<br />
skördade qvaliteten varit något bättre än 1882 års <strong>och</strong> vida öfver 1883 års<br />
produktion. Skörden anses öfver hufvud jemngod, <strong>och</strong> ehuru det höga priset<br />
af Hk.Tls 51 (för de dyraste sorterna) ej kunde betingas, då årets högsta pris<br />
ej öfversteg Hk.Tls 48, så kan dock det ernådda medelpriset anses ungefär<br />
detsamma s<strong>om</strong> under föregående år. Priserna varierade mellan Hk.Tls 10 för<br />
de billigaste thésorterna <strong>och</strong> Hk.Tls 48 för de dyraste. Exporten af svart<br />
thé har, sås<strong>om</strong> ofvan blifvit anfördt, något understigit, oeh utförseln af grönt<br />
thé något öfverstigit den för 1883 uppgifna. Detta förhållande anses dock ej<br />
härröra från en olikhet i skördemängden, utan endast från en tillfällig mindre<br />
tillförsel till marknaderna.<br />
Affärerna i svart thé utföllo så till vida någorlunda väl, att, oaktadt den<br />
första från Hankow till London ank<strong>om</strong>na théladdningen med betydlig förlust<br />
måste försäljas, man ändock på det hela taget kunde uppnå full ersättning för<br />
de i dessa spekulationer nedlagda kapital, dock utan ringaste vinst, hvilket<br />
ieke varit förhållandet under föregående åren.<br />
Grönt thé, hvarå priserna varierade mellan Hk.Tls 10 <strong>och</strong> 30 pr picul<br />
<strong>och</strong> hvaraf skörden anses hafva varit mera än tillfredsställande, har lemnat en
487<br />
nettovinst af 10 k 15 %, hvarför ock de amerikanska <strong>handel</strong>sfirmorna torde<br />
hafva gjort särdeles goda affärer i denna exportartikel.<br />
Exporten af silke (alla slag), s<strong>om</strong> under 1883 utvisade 107,158 piculs,<br />
tullvärde Hk.Tls 23,937,896 = kr. 119,689,480, uppgår visserligen till nära<br />
9,000 pieuls mera i utförselmängd, nemligen piculs 116,434, men understiger<br />
deremot i tullvärde med <strong>om</strong>kring Hk.Tls 750,000 = kr. 3,750,000, eller<br />
Hk.Tls 23,182,341 = kr. 115,911,755, för 1884, utgörande alltså en ökning<br />
af nära 9 % i export <strong>och</strong> en minskning af mera än 3 % i tullvärde. Af<br />
huvudbeståndsdelen råsilke (raw and thrown silk) exporterades 61,140 piculs,<br />
Hk.Tls 15,847,212 = kr. 79,236,060, äfvens<strong>om</strong> af s. k. re/use silk utförseln<br />
angifves till 35,002 piculs, Hk.Tls 1,730,241 = kr. 8,651,205.<br />
Den exporterade qvantiteten silke under skördeåret 1884'—1885 (campagne)<br />
anslås till c:a 57,000 balar <strong>och</strong> den till Shanghai nedförda qvantiteten silke<br />
skulle under nämnda säsong utgjort c:a 60,000 balar, hvadan den vid slutet<br />
af campagnen (den 31 maj 1885) osålda stock torde blifva c:a 3,000 balar.<br />
Priserna hafva, till följd af jemförelsevis ringa efterfrågan från Europa vid<br />
skördeårets början, ej obetydligt fallit <strong>och</strong> anslås öfver hufvud till 10 å 15 %<br />
under desamma betingade för 1883—1884 års säsong. Denna prisnedsättning<br />
har sin grund deruti, att moderna i Paris, London (<strong>och</strong> i Europa i allmänhet)<br />
mera framkallat efterfrågan å s. k. fasonneradt siden, hvartill företrädesvis det<br />
italienska, franska, japanska m. fl. silket begagnas, då deremot för det s. k.<br />
»Soie unie» (släta sidentyger) den kinesiska råvaran snart sagdt uteslutande<br />
finner afsättning.<br />
Af de i rapporten för 1883 anförda, i Shanghai befintliga 4 silkesspinnerierna<br />
hafva under året tvenne (1 engelskt <strong>och</strong> 1 kinesiskt) nedlagt sin verksamhet,<br />
hvartill den närmaste orsaken torde vara att söka uti för dyra anläggningskostnader,<br />
äfvens<strong>om</strong> de redan <strong>om</strong>nämnda svårigheterna från kinesisk sida<br />
vid uppköpet af kokonger. Sannolikt torde äfven vara, att det andra engelska<br />
spinneriet in<strong>om</strong> kort måste inställa sitt arbete, <strong>och</strong> det skulle sålunda endast<br />
återstå det äldsta <strong>och</strong> först anlagda (det amerikanska), hvilket från en ringa<br />
början långsamt men säkert utvecklat sig till sin nuvarande ganska vidt<strong>om</strong>fattande<br />
verksamhet.<br />
B<strong>om</strong>ull. Ehuru odlingen häraf nästan uteslutande är afsedd för den inhemska<br />
förbrukningen, har dock den fråu Shanghai under 1884 till utlandet<br />
exporterade qvantiteten nått den betydliga siffran af 67,583 piculs (deruti dock<br />
inberäknade piculs 13,801 till Hongkong), till ett tullvärde af Hk.Tls 776,504.<br />
Planteringen af b<strong>om</strong>ull i Kina, s<strong>om</strong> efter senaste efterforskningar går<br />
tillbaka till ungefär 2,000 år före Kristi födelse, synes dock ej hafva blifvit<br />
nogare känd förr än c:a 700 år senare, eller <strong>om</strong>kring 1364, <strong>och</strong> vid denna<br />
tidpunkt isynnerhet uppmuntrad i provinserna Chekiang, Kiangnan, Kiangsi,<br />
Hupeh, Hunan <strong>och</strong> Fukien. Det är äfven vid nämnde tid s<strong>om</strong> de första b<strong>om</strong>ullsplantorna<br />
visade sig i <strong>om</strong>gifningarna af Shanghai, särskildt i distriktet Wuni-ching.<br />
Den vidare utbredningen af b<strong>om</strong>ullsplanteringen i Kina är föga känd;<br />
dock så mycket är säkert, att densamma framskred ganska snabbt <strong>och</strong> att den<br />
numera upptager en betydligt större area än någon af de andra i Kina producerade<br />
artiklarne, äfvens<strong>om</strong> det vill synas antagligt, att det finnes ingen af<br />
Kinas 18 provinser s<strong>om</strong> icke numera i viss mån deltager i denna odling.<br />
De förnämsta b<strong>om</strong>ullproducerande provinserna äro i dag Kwangtung, Chekiang<br />
<strong>och</strong> Kiangsu (Shanghai), af hvilka den senare är den mest ansedda för<br />
så väl produktionens qvalitet s<strong>om</strong> qvantitet. I närheten af Shanghai utgör b<strong>om</strong>ullsodlingen<br />
den hufvudsakliga <strong>och</strong> mest inbringande sysselsättningen.<br />
Vanligen tagas b<strong>om</strong>ullsskördarna sedan man i april eller maj redan er-
488<br />
hållit en kornskörd eller, sås<strong>om</strong> fallet Sr på s<strong>om</strong>liga ställen, en bönskörd. På<br />
några fä platser sås b<strong>om</strong>ullen tidigare på året, <strong>och</strong> lemnar derefter tillfälle till<br />
en ytterligare skörd af någon skidfrukt. Jorden <strong>om</strong>kring <strong>och</strong> i närheten af<br />
Shanghai lämpar sig särdeles väl för denna plantering, då densamma hufvudsakligen<br />
består af med obetydligt sand blandad alluvium.<br />
De provinser, s<strong>om</strong> frambringa b<strong>om</strong>ull utöfver den nödvändiga förbrukningen<br />
in<strong>om</strong> distrikten, äro: Pechili (Tientsin), Anhwei (Wuhu), Kiangsu (Shanghai),<br />
Chekiang (Ningpoo); dock äro af dessa de förnämsta i export de båda sistnämnda.<br />
Till nästan hela södra Kina importeras ifrån Shanghai, Ningpoo <strong>och</strong><br />
Tientsin högst betydliga qvantiteter af b<strong>om</strong>ull, <strong>och</strong> det torde vara mer än antagligt,<br />
för så vidt det är tillåtet att döma af den uråldriga odlingsmetoden,<br />
hvilken i Shangbaidistriktet följes, att denna kultur, i likhet med silke- <strong>och</strong><br />
théodlingarna i Kina, icke allenast skulle kunna så uppdrifvas, att skördarna<br />
kunde blifva fullt tillräckliga för den inhemska förbrukningen, utan äfven lemna<br />
ett betydligt öfverskott för en lönande export.<br />
Nedanstående tabeller utvisa exporten af b<strong>om</strong>ull från Shanghai under<br />
senaste 10 åren:<br />
Till utlandet.<br />
Till Hongkong.<br />
Till kinesiska hamnar.
489<br />
Af de ofVan anförda siffrorna framgår, att medelvärdet, s<strong>om</strong> under 1875<br />
uppgick till c:a 1074 Hk.Tls, under 1884 nått e:a 1173 Hk.Tls pr picul.<br />
Det största exportåret var 1880, då <strong>om</strong>kring 527,000 piculs b<strong>om</strong>ull utfördes<br />
från Shanghai till ett tullvärde af nära 57, millioner Hk.Tls (= 277, mi H- kr).<br />
Då b<strong>om</strong>ullsodlingen vid européernas ank<strong>om</strong>st i större mängd, eller i slutet<br />
af 1850-talet, var långt framskriden, kunde man antaga, att frågan <strong>om</strong> spinneriers<br />
<strong>och</strong> väfveriers anläggande ej skulle länge uteblifva. Saken diskuterades<br />
dock under lång tid, <strong>och</strong> först för ungefär 5 år sedan bildades ett uteslutande<br />
kinesiskt bolag, hvilket erhållit särskilda privilegier af regeringen (monopol å<br />
anläggning af väfverier med utländska maskiner); kapitalet, s<strong>om</strong> in<strong>om</strong> kort fulltecknades,<br />
inbetalades genast, <strong>och</strong> man erhöll från Amerika nödiga maskiner<br />
samt en sakkunnig man. Emellertid förvaltades affären så illa, att då maskinerna<br />
anlände till Shanghai, desamma insattes uti magasiner, der de fortfarande<br />
qvarligga. Ett nytt försök i samma riktning gjordes kort derefter. Här var<br />
doek endast frågan <strong>om</strong> anläggning af ett spinneri, <strong>och</strong> ett k<strong>om</strong>pani bildades<br />
med så väl utländska s<strong>om</strong> kinesiska kapitaler. Efter fulländad teckning inbetalades<br />
första fjerdeparten, men det nya k<strong>om</strong>paniet mötte ett sådant motstånd<br />
från det förra (hvilket dock ej arbetade), att detsamma såg sig tvunget uppgifva<br />
hela företaget, <strong>och</strong> de insatta penningarna återbetalades till subskribenterna.<br />
Något vidare försök i denna riktning har sedermera icke gjorts.<br />
Anmärkas bör, att uppgifter <strong>om</strong> de gen<strong>om</strong> de s. k. djunkarna transporterade<br />
b<strong>om</strong>ullsqvantiteterna fullständigt saknas. Denna export, s<strong>om</strong> från Ningpoo<br />
är betydlig <strong>och</strong> på senare år från Shanghai äfvenledes börjat bedrifvas i stor<br />
skala, har ingen egentlig kontroll. Den verkliga <strong>om</strong>sättningen af b<strong>om</strong>ull in<strong>om</strong><br />
de kinesiska hamnarna är alltså vida större än de ofvan angifna tabellerna<br />
utvisa, <strong>och</strong> då af tullverkets statistiska meddelanden framgår, att under 1884<br />
införts till Kina från utlandet b<strong>om</strong>ullstyger (alla slag) till ett värde af Hk.Tls<br />
16,557,084 = kr. 82,785,420, så är tillräckligt bevis lemnadt på den låga<br />
ståndpunkt, på hvilken denna del af statsriked<strong>om</strong>en ännu befinner sig.<br />
Ut<strong>om</strong> den sålunda anförda importen af b<strong>om</strong>ullstyger har äfvenledes under<br />
året införts b<strong>om</strong>ullsgarn <strong>och</strong> tråd till ett värde af Hk.Tls 5,584,138 = kr.<br />
27,920,640. Dessa artiklar sändas efter ank<strong>om</strong>sten till Kina till det inre af<br />
landet för att begagnas vid de inhemska väfverierna, <strong>och</strong> man ser således, <strong>om</strong><br />
hela den kinesiska befolkningen uppskattas till den låga siffran af 300 millioner<br />
menniskor, huru utländska b<strong>om</strong>ullsartiklar hittills icke hafva kunnat annat än<br />
i ringa mån uttränga landets egen industri <strong>och</strong> produktion.<br />
Sockerexporten under 1884 angifver:<br />
utvisande i jemförelse med 1883 års export, <strong>om</strong> årets hela utförsel sammanslås:<br />
en ökning af piculs 197,935, men deremot en ringa skilnad i tullvärde, uppgående<br />
endast till Hk.Tls 59,216 = kr. 296,080.<br />
Medelvärdet för årets export visar sålunda ett ej obetydligt nedgående,<br />
hvilket i öfrigt allt sedan 1880 varit fallet, sås<strong>om</strong> af följande tabell närmare ses:
490<br />
eller nära 22 % för hvitt socker <strong>och</strong> nära 23 % för brunt.<br />
Den förnämsta exporthamnen for hvitt socker är Swatow <strong>och</strong> för brunt<br />
socker Takow (Formosa). Största delen af sockerexporten från Swatow går<br />
till Hongkong, hvarifrån den vidare befordras till Europa. Den ofvan anförda<br />
ärliga prisncdsättningen å hvitt socker torde hafva sin grund uti den mer <strong>och</strong><br />
mer i Europa tilltagande odlingen af hvitbetor, hvilken utöfvat en ej obetydlig<br />
minskning af de till Hongkong-firmorna från Europa utgående orderna, för<br />
så vidt ej betydliga reduktioner i priserna kunde erhållas. Emellertid bör ej<br />
lemnas obemärkt, att den i Swatow-distrikterna låga arbetskostnaden dock borde<br />
tillåta en lönande konkurrens, <strong>om</strong> man ej hade att taga i beräkning den på<br />
flera mellanhänder nödvändiga fördelningen af dryga summor sås<strong>om</strong> k<strong>om</strong>misionsarvoden.<br />
Senare års ansträngningar utgå dock derpå, att så småning<strong>om</strong> lösgöra<br />
sig från dessa af gammal häfd inrotade <strong>och</strong> för denna affärsgren mycket<br />
hinderliga missbruk.<br />
Af brunt socker exporterades från Takow största delen af årets skörd till<br />
Japan (c:a 422,424 piculs eller nära hälften af hela utförseln från nämnda<br />
hamn). Samma grund, s<strong>om</strong> ofvan anförta för prisfallet på hvitt socker, har äfven<br />
här sin tillämpning, ehuru vid en så stor export till Japan (c:a J /5 af hela<br />
den kinesiska produktionen af brunt socker) man kunnat vara böjd att antaga<br />
det en jemforelsevis fast hållning på marknaden bort vara att emotse. Troligen<br />
har dock det under förra hälften af 1884 fruktade krigsutbrottet mellan Frankrike<br />
<strong>och</strong> Kina i väsentlig mån bidragit till en snabb försäljning från producenternas<br />
sida, en sak s<strong>om</strong> tydligen framgår af de till juli månad ovanligt höga<br />
exportsiffrorna. Sås<strong>om</strong> en följd af den ständiga försämringen af denna kultur<br />
hafva en mängd sockerplantager upphört, <strong>och</strong> man uppskattar redan 1885 års<br />
skörd (i Takow-distrikten) till endast — <strong>och</strong> möjligen högst — /3 af densamma<br />
för 1884. De sedvanliga förskotten från de stora inköpsfirmorna hafva<br />
ock i betänklig grad inskränkts.<br />
Ö/riga artiklar (Sundries) af den utländska exporten utvisa under 1884<br />
ett tullvärde af Hk.Tls 11,049,909 = kr. 55,249,545, öfverstigande med c:a<br />
7 1 /, % den för 1883 angifna summan af Hk.Tls 10,283,810 = kr 51,419,050.<br />
Af specialartiklarne halmflätor, beredda <strong>och</strong> oberedda hudar utfördes:<br />
under 1884:<br />
emot 1883:<br />
utvisande en högst betydlig tillväxt i så väl utförselns qvantitet s<strong>om</strong> värde.<br />
Från Shanghai exporterades under 1884 ungefär 77,000 piculs oberedda<br />
hudar, öfverstigande alltså med 40 % föregående års redan höga export-siffra.<br />
Fördelningen af denna export på de olika länderna var sås<strong>om</strong> följer:
491<br />
Priserna ä denna vara hafva ej under året varierat betydligt, <strong>och</strong> ungefär<br />
samma medelpris s<strong>om</strong> under 1883 angifvits, eller Shanghai Taels 13 a<br />
14, kan under 1884 anses hafva varit gällande. Största delen af exporten till<br />
Österrike (Triest) <strong>och</strong> Italien sändes härifrån till Hongkong, hvarifrån den med<br />
de österrikiska Lloyd-ångarne derefter befordras direkte till Triest. Härifrån<br />
afsändes det för Italien afsedda qvantum öfver Venedig till destinationsorten,<br />
vanligen Grenova. Denna pr nämnda linie transporterade qvantitet uppgick under<br />
1884 till nära 14,000 piculs.<br />
Handels<strong>om</strong>sättningen med främmande länder uppgick, sås<strong>om</strong> redan är anfördt,<br />
till Hk.Tls 139,908,438; den deremot svarande skeppsfarten representerades<br />
af 4,783 fartyg, ank<strong>om</strong>na från <strong>och</strong> afgångna till utländska hamnar med<br />
en sammanlagd drägtighet af 4,138,965 tons; hela skeppsfarten på samtliga<br />
traktathamnar, s<strong>om</strong> under året transporterat ett varuvärde af nära 260 millioner<br />
Hk.Tls., eller ungefär 1,300 millioner kr., utgjordes af 23,755 klareringar<br />
<strong>om</strong> 18,806,788 tons, emot 5,169 fartyg, tons 4,029,840, varuvärde 280<br />
millioner Hk.Tls.= 1 4 /10 milliard, med 23,863 klareringar <strong>om</strong> 17,589,914<br />
tons under 1883.<br />
Årets skeppsfart visar alltså en minskning af 108 klareringar, men deremot<br />
den betydliga ökningen af tons 1,216,874, då densamma för 1883 angaf<br />
en minskning af 866 klareringar <strong>och</strong> en ökning af 201,062 tons.<br />
Ångfartygens antal har under 1884 ökats med 256 äfvens<strong>om</strong> tontalet med<br />
ej mindre än 1,443,090 tons eller respektive 19,715 <strong>och</strong> 17,862,133 — emot<br />
19,459 <strong>och</strong> 16,419,043 under 1883. Segelfartygen åter hafva minskats så<br />
väl till antal s<strong>om</strong> tontal <strong>och</strong> utgjorde under 1884 endast 4,040 med en drägtighet<br />
af 944,655 tons — emot 4,404 <strong>och</strong> 1,170,871 tons under 1883.<br />
Häraf ses segelfartygens fortfarande nedgående, <strong>om</strong> man ock får tillskrifva krigshändelserna<br />
den betydliga minskning, s<strong>om</strong> under de tvenne senasto åren varit<br />
att bemärka. Hvad ångbåtarne åter angår, torde observeras, att den stora ökning,<br />
s<strong>om</strong> innevarande år företer, egentligen <strong>och</strong> till största delen är beroende<br />
af den under juli månad 1884 försiggångna flaggförändringen af samtliga det<br />
stora kinesiska k<strong>om</strong>paniet tillhöriga ångfartyg, hvilka vid ofvannämnde tidpunkt<br />
hissade den amerikanska nationalflaggan. Då dessas antal uppgick till 32 med<br />
c:a 35,000 tons drägtighet, är lätt att inse den fördel desamma tillförde den<br />
under utländsk flagg transporterade varumängden.<br />
Värdet af varu<strong>om</strong>sättningen mellan Kina <strong>och</strong> främmande länder förmedelst<br />
utländsk <strong>och</strong> kinesisk skeppsfart är redan förut angifven till 139,908,438<br />
Hk.Tls samt värdet af exporten till Hk.Tls 1,569,524, eller tillsammans Hk.Tls<br />
143,047,846 = kr. 715,239,230 (då sås<strong>om</strong> vanligt dubbla reexportvärdet —<br />
import <strong>och</strong> export — beräknas). Denna skeppsfart fördelar sig i afscende å<br />
de olika nationernas flaggor sås<strong>om</strong> följer:
492<br />
Den under rysk flagg angifna siffran innehåller äfven värdet af varutransporten<br />
(hufvudsakligast thé) öfver land från Tientsin, via Kiachta. De Förenade<br />
rikenas andel under rubriken »Öfriga nationers» flaggor utgjorde för 1884<br />
Hk.Tls 98,348 = kr. 491,740 emot Hk.Tls 167,349 = kr. 836,745 under<br />
1883.<br />
Kustfartens varutransport under 1884, redan angifven till ett medelvärde<br />
af Hk.Tls 132,370,553 (den ryska théexporten öfver Tientsin icke inberäknad),<br />
fördelar sig mellan de olika nationernas flaggor sålunda:<br />
De här ofvan angifna procenttal för de Förenade rikenas andel i kustfarten<br />
motsvaras för 1884 af Hk.Tls 39,079 (= medelvärdet af Hk.Tls 36,601<br />
för inklarerade <strong>och</strong> Hk.Tls 41,557 för utklarerade) eller i kr. 195,395.<br />
Hela varuvärdet i den kinesiska skeppsfarten, hvartill endast svenska <strong>och</strong><br />
norska fartyg begagnats, utgjorde Hk.Tls 137,427 (= medelvärdet af kusttraden<br />
Hk.Tls 39,079 + andelen i den utländska skeppsfarten Hk.Tls 98,348)<br />
eller kr. 687,135 emot Hk.Tls 438,824 = kr. 2,194,120 under 1883.<br />
Om den kinesiska skeppsfarten (djunktraden oberäknad), s<strong>om</strong> hittills representerats<br />
af det stora kinesiska ångbåtsk<strong>om</strong>paniet, har redan blifvit <strong>om</strong>nämndt,<br />
att densamma från juli månad upphörde, då k<strong>om</strong>paniets samtliga fartyg<br />
öfvertogos af den största härvarande amerikanska <strong>handel</strong>sfirman. Denna öfver-<br />
Iåtelse, på hvilken man redan någon tid varit betänkt, påskyndades naturligtvis<br />
gen<strong>om</strong> krigshändelserna, <strong>och</strong> man inledde till en början underhandlingarna<br />
der<strong>om</strong> med en stor tysk skeppsredarefirma härstädes. Af politiska skäl troligen,<br />
<strong>och</strong> isynnerhet med fäst afseende derpå, att flagg<strong>om</strong>bytet först kunde<br />
verkställas sedan det franska ultimatum redan blifvit till kinesiska regeringen<br />
öfversändt, afböjdes af tyskarne detta i många afseenden fördelaktiga anbud.<br />
Det vill dock synas temligen säkert, att kineserna endast pro forma uppgjort<br />
denna affär för att rädda en betydlig oeh väl utrustad <strong>handel</strong>sflotta, ehuru det<br />
& andra sidan är att antaga, att förvaltningen hädanefter fortfarande k<strong>om</strong>mer<br />
att handhafvas, <strong>om</strong> ock för kinesisk räkning, af ofvan anförda amerikanska affärshus,<br />
hvilket i öfrigt visat sig under denna korta tid särdeles gynsamt för<br />
k<strong>om</strong>paniets intressen. Den nya styrelsen har nemligen snart sagdt från<br />
* Medeltalet af denna summa = 132,370,663.
493<br />
första början gen<strong>om</strong>fört de reformer, s<strong>om</strong> under 10 års lopp icke kunnat,<br />
oaktadt alla ansträngningar, af kinesiska administrationen bringas i verkställighet.<br />
Det är tillika högst sannolikt, att k<strong>om</strong>paniet under dess nuvarande ledning,<br />
sedan fred mellan Kina <strong>och</strong> Frankrike k<strong>om</strong>mit till stånd, går en god<br />
framtid till mötes, utvidgande förbindelserna betydligt öfver de nu existerande<br />
<strong>och</strong> möjligen realiserande de redan ofta af kineserna påtänkta <strong>och</strong> delvis utarbetade<br />
planerna <strong>om</strong> direkta förbindelser med Europa <strong>och</strong> Amerika, eventuelt<br />
äfven med Australien.<br />
Under 1884 fullbordades tvenne betydliga fabriksanläggningar. Den ena af<br />
dessa, en glasfabrik, hvartill uteslutande kinesiskt kapital insamlats, anlades<br />
redan under 1883 i en kolossal skala. Kedan då sjelfva fabriksbyggnaden icke<br />
ännu blifvit riktigt fullbordad, fattades nödiga medel till så väl maskiner s<strong>om</strong><br />
driftkostnad, <strong>och</strong> man måste med uppoffring af en betydlig summa (ungefår<br />
8,000 Tis) till den gen<strong>om</strong> kontrakt för längre tid anstälde utländske ingeniören<br />
låta det hela afstanna, sedan man dock först fullständigt uppfört hufvudbyggnaden.<br />
Utsigt lär dock finnas för arbetets fortsättande efter fredligare tiders<br />
ingång, då man hoppas kunna samla det felande kapitalet. Denna industri<br />
har i öfrigt utsigt till ej ringa vinst, då den under 1883 ängifna siffran<br />
af till Kina importeradt fönsterglas allena uppgår till nära 81,000 kistor till<br />
ett värde af nära 200,000 Hk.Tls = kr. 1 million.<br />
Den andra fabriken, ett pappersbruk, fifvenledes med endast kinesiska kapitaler<br />
<strong>och</strong> för första gången utan utländskt biträde, började sin verksamhet i<br />
slutet af året <strong>och</strong> hade in<strong>om</strong> få månader vunnit ett i öfrigt af produktionens<br />
godhet fullt berättigadt anseende. De ingående orderna för papper<br />
af alla slag (dock hufvudsakligen tryckpapper, hvaraf en betydlig qvantitet konsumeras<br />
af de kinesiska tidningarna) växte emellertid så hastigt, att fabriken<br />
redan nu ser sig urståndsatt att tillfredsställa alla klienter. En ifrågasatt utvidgning<br />
af anläggningen är hvilande till de ännu oroliga förhållandenas utjemnande.<br />
Säkert är emellertid, att denna industri har en utmärkt framtid för<br />
sig, <strong>och</strong> det är mer än förunderligt att ej länge sedaa den europeiska företagsamheten<br />
riktats på en så lönande nödvändighetsartikel s<strong>om</strong> denna.<br />
Telegraflinierna vunno under förlidet år en betydlig utsträckning. Så<br />
fullbordades linien Chinkiang—Hankow, hvadan således telegrafledningen numera<br />
ända från Shanghai, längs Yangtze-floden, förbinder städerna Sovchow, Chinkiang,<br />
Nanking, Wuhu, Nganking, Kukiang, Hwangchow. Den ifrån Hankow<br />
redan bestämda fortsättningen af telegraflinieu till Ichang (nära 900 eng. mil<br />
från Shanghai) fick under föregående år gifva vika för de mera nödvändiga<br />
arbetena å kustlinierna. Dessa pådrefvos med sådan fart, att de under krigsoperationerna<br />
kunde vara till stor nytta. Linien Shanghai—Canton framdrogs<br />
alltså ifrån Fo<strong>och</strong>ow öfver Anioy <strong>och</strong> Swatow till Canton. Man märkte dock<br />
snart, att en utsträckning ända till Tonking-gränsen ovilkorligen nödvändiggjordes,<br />
<strong>och</strong> man framdrog derför telegraflinien öfver Wuchow, Sinchow samt Nanning<br />
till stationen Shanghiatung, alldeles vid sjelfva kinesiska gränslinien, ej<br />
långt från det under svårigheterna med Frankrike ryktbart vordna Langsoon.<br />
Från Sinchow anlades en bilinie till Pakhoi, den sydligaste af de kinesiska<br />
hamnarna, <strong>och</strong> härifrån utsträcktes förbindelsen kort derefter till Kiungchow,<br />
hufvudstaden på ön Hainan.<br />
I norr försågs linien Shanghai—Peking med dubbla trådar (hvilket i öfrigt<br />
redan vid byggandet af södra linien från första början egt rum); från<br />
Tientsin, följande Pechilibugten, anlades en linie öfver Yungning, Kinchow till<br />
Newchwang, hvarifrån man i sydlig riktning nådde den inidt emot Chefoo belägna<br />
fästningen Port Arthur. Fråga har till <strong>och</strong> med varit att från New-
494<br />
chwang gå öfver den koreanska gränsen samt förbinda Hanyang (Seoul), Koreas<br />
hufvudstad, med det kinesiska telegrafnätet. Frän Newchwang drogs en telegraflinie<br />
i nordlig riktning till Shingking, mera bekant under namnet Moukden, en<br />
af de största <strong>och</strong> vigtigaste platserna i norra Kina.<br />
Krigshändelserna under 1884 hafva lärt kineserna till fullo inse nyttan<br />
<strong>och</strong> nödvändigheten af säkra <strong>och</strong> snabba k<strong>om</strong>munikationsmedel, <strong>och</strong> det kan<br />
med full säkerhet antagas, att de återstående telegraflinierna in<strong>om</strong> de närmaste<br />
åren k<strong>om</strong>ma att fullbordas.<br />
För att tydligare framlägga det intill denna dag fullbordade telegrafnätet,<br />
får jag härmed bifoga en karta, hvarå nämnda ledningar finnas utförda.<br />
Jernvägsprojekterna, till viss grad bortglömda under förvecklingarna med<br />
Frankrike, hafva sedan någon tid åter börjat att uppmärksammas, <strong>och</strong> anledning<br />
torde förefinnas att med temligt anspråk på tillförlitlighet kunna påstå,<br />
det in<strong>om</strong> ganska kort dylika anläggningar k<strong>om</strong>ma att göras. Sås<strong>om</strong> redan i<br />
föregående <strong>berättelser</strong> är <strong>om</strong>nämndt, blifver säkerligen den första linien Tientsin-—Peking;<br />
möjligen dragés banan ej genast in i hufvudstaden, utan k<strong>om</strong>mer<br />
densamma tills vidare endast att nå den vid Peihofloden belägna stationen<br />
Tung-ehow. Att en bibana till Kaipinggrufvorna samtidigt k<strong>om</strong>mer till stånd<br />
torde vara utan tvifvel, då arbetena vid nämnda bergverk under senare år pådrifvits<br />
så, att från Tientsin under 1884 piculs 13,700 stenkol exporterats;<br />
den under 1883 angifna siffran nådde endast 8,500 piculs. Ehuru dessa kol<br />
anses vara något under den från Japan (särdeles Nagasaki) erhållna qvaliteten,<br />
torde antagligt vara, att man in<strong>om</strong> få år kan emotse deras uteslutande användande<br />
<strong>om</strong> bord å de längs Kinakusten trafikerande ångfartygen. Dessa hafva<br />
nemligen hittills i jemförelsevis ringa antal begagnat kinesiska kol, hvartill för<br />
öfrigt den svåra k<strong>om</strong>munikationen mellan grufvorna <strong>och</strong> Tientsin i ej ringa<br />
mån bidragit.<br />
Krigsmateriel.<br />
Då under senaste åren allmänna uppmärksamheten mera än vanligt varit<br />
fast på de ostasiatiska förhållandena <strong>och</strong> Kina isynnerhet, med anledning af<br />
förvecklingarna med Frankrike, torde några uppgifter rörande de olika vapenslag,<br />
s<strong>om</strong> i Kina användts, vara af intresse. Det kinesiska rikets beväpning<br />
företer Bfver hufvud taget en så stor mångfald af olika system <strong>och</strong> kaliber,<br />
att det ej är lätt ur denna brokiga samling af vapen (alla slag) få en något<br />
så när riktig idé <strong>om</strong> hela den i bruk varande materielen. Allt sedan en lång<br />
följd af år har man låtit vicekungarne i de 18 provinserna helt <strong>och</strong> hållet<br />
sjelfva befatta sig med <strong>och</strong> anordna försvaret in<strong>om</strong> de respektiva distrikten.<br />
Dessa små suveräner hafva till följd häraf följt sin egen smak <strong>och</strong> <strong>om</strong>döme,<br />
hvilket ock förklarar den redan ofvan anförda mångfalden af vapensorter. Hvad<br />
åter beträffar vapnens antal, varierar detsamma i förhållande till ink<strong>om</strong>sternas<br />
olikhet in<strong>om</strong> provinserna. Så ser man t. ex. att uti de fjärmare distrikt, der<br />
budgeten varit knapp, beväpningen ej allenast varit ringa till antal, men äfven<br />
till qvalitet, i så fall att man derstädes ännu begagnar de gamla systemen<br />
med flint- <strong>och</strong> knallhattslås. Efter att sålunda under en längre tid hafva<br />
försökt snart sagdt alla i Europa begagnade modeller, är det först under senaste<br />
år s<strong>om</strong> man, med förkastande af de öfriga ländernas vapen, gjort sig<br />
Tysklands <strong>och</strong> Förenta Staternas beväpning till förebild.<br />
Så snart inre eller yttre krig hotar Kina, är regeringens första <strong>om</strong>sorg<br />
att genast beordra vicekungarne träffa nödiga försvarsmedel, <strong>och</strong> ju större <strong>och</strong><br />
<strong>om</strong>fångsrikare guvernören kan åstadk<strong>om</strong>ma rustningarna, desto högre växer hans<br />
anseende i Peking, oafsedt huruvida tillräcklig erfarenhet vid vapnens begagnande<br />
finnes eller ej; hufvudsaken är stort antal deraf, hvilket mera Un tyd-
495<br />
ligt förklarar uppköpet af föråldrade modeller till billigt pris. Regeringens i<br />
Peking bistånd kan nemligen endast då påräknas, när hela den erforderliga<br />
summan, bestämd till vapenköp, finnes hopsamlad uti kontanta penningar, hvarmed<br />
ofta svårigheter äro förenade.<br />
I dagligt bruk nyttjas af de olika kinesiska kårerna alla möjliga gamla<br />
vapen, då man deremot i arsenalerna hopar de nyare <strong>och</strong> nyaste slagen; detta<br />
enligt kinesiska myndigheternas utsago för att ej låta truppen förstöra dem,<br />
hvilket dock ingalunda hindrar, att ofantliga upplag af goda vapen gen<strong>om</strong> brist<br />
på tillsyn <strong>och</strong> nödig <strong>om</strong>sorg blifvit obrukbara efter längre tids uppbevarande i<br />
depoterna.<br />
Man har i hög grad att tacka vicekungen i Tchili, Li-Hung-Chang, för<br />
införandet af nutidens repetitions- <strong>och</strong> magasingevär, <strong>och</strong> i allmänhet för införandet<br />
af vissa bestämda vapensorter samt ordnandet af <strong>och</strong> mera enhet i<br />
uppköpen af krigsmateriel. Sålunda äro Winchester- <strong>och</strong> Hotchkiss-repetitionsgevären<br />
(fabrik: Winchester repeating arms C:o. New Haven. Con. N. Amerika),<br />
af 1873 års modell, i bruk <strong>och</strong> väl bekanta i Kinas samtliga 18 provinser.<br />
Af Wincheatervapnen uppköpas c:a 20,000 st. hvarje år. Priset är<br />
ungefär Tis 13.50 för de s. k. karbingevären <strong>och</strong> Tis 14.50 för Hotchkissrepetitionsgevären<br />
med bajonett <strong>och</strong> skida. Den bästa amerikanska ammunitionen<br />
till dessa vapen betingar 10 ä 12 Tis per 1,000 för n:o 44 Winchesterpatroner<br />
(modell 1873) <strong>och</strong> Tis 20 ä 22 för n:o 45 v. s. Gov.-patroner<br />
(Hotehkiss-geväret), allt fritt levereradt i Shanghai; den engelska ammunitionen,<br />
4 å 5 Tis billigare, har dock endast undantagsvis kunnat finna en marknad,<br />
då kineserna i allmänhet fasthålla vid principen att uppköpa ammunitionen<br />
från gevärsfabrikanten.<br />
Efter Winchestervapnet njuter Mausergeväret, <strong>och</strong> isynnerhet Werndl s i<br />
Steyer fabrikat, ett godt anseende i Kina. Under senaste tiden hafva deraf<br />
(Mauser-) ungefär 10,000 st. uppköpts, <strong>och</strong> torde hela det i Kina nu befintliga<br />
antalet af detta vapenslag frän de olika fabrikerna i Tyskland <strong>och</strong> Österrike<br />
belöpa sig till c:a 45,000 st. Priset å Mausergeväret i Kina torde vara 8 a<br />
10 Tis; ammunitionen dcrtill, vanligen tagen från Belgien, betingar c:a 80<br />
frcs pr 1,000 ex. Antwerpen. De österrikiska vapenfabrikanterna torde ännu<br />
behöfva underkasta sig mera noggrannhet i leveranserna för att vinna ett större<br />
fält för afsättning i Kina, der alla dylika inköp kontrolleras med ett orientaliskt<br />
misstroende.<br />
Den ungefärliga uppskattningen af gevär <strong>och</strong> karbincr i Kina är:<br />
Af Enfields, Minié's, Springfields <strong>och</strong> andra percussions-gevär flera hundra<br />
tusen till pris af 1 ä V/t Tia för Minié's <strong>och</strong> 2 å 3 Tis för Enfields <strong>och</strong><br />
andra bättre modeller.
496<br />
Af systemerna Werndl, Wenzcl, Samain, Berdan, Lindner, Warner, Fosslyn,<br />
Kropaschek, Vetterli, Albini, Pieri, Gräs, Montstonn m. fl. hafva ännu inga<br />
i Kina kunnat införas; oaktadt alla gjorda försök hafva endast nägra obetydliga<br />
profsändningar kunnat till en eller annan vieekung levereras.<br />
Bedan för flera år sedan insåg kinesiska regeringen nödvändigheten af att<br />
uti de efter europeiskt mönster inrättade arsenalerna ordna särskilda afdelningar<br />
för gevärstillverkning, egentligen dock mera afsedda för reparationer. Sålunda<br />
tillverkas uti arsenalen vid Kiangnan (nära Shanghai) remingtonmodellen;<br />
doek är fabrikationen mycket inskränkt, de senaste fyra årens medeltillverkning<br />
ej öfverstigande 2,500 st. pr år. Priset å dessa i Kina tillverkade gevär uppgår<br />
till 50 % mera än å de från Europa importerade, i Shanghai levererade<br />
af samma slag, eller 12 Tis pr st. emot 7 å 8 från Europa.<br />
På följande platser finnas arsenaler: Canton, Fo<strong>och</strong>ow, Shanghai, Nanking,<br />
Tsinanfu (nära Chefoo), Tientsin (tvenne), Lanchow, Kashgan, Ngan-kin-fu.<br />
I afseende å kanonuppköpen herskade förr samma förvirring s<strong>om</strong> vid förseendet<br />
med handvapen. Man köpte snart sagdt allt, Krupp, Armstrong, Vavasseur,<br />
WHstworth m. fl., till dess gen<strong>om</strong> vicekungens, Li-Hung-Chang, bemödanden<br />
man nästan uteslutande började lägga sig till med Krupps fabrikat; endast<br />
uti några enstaka fall har man på senaste tid kunnat afsätta några Vavasseur-kanoner,<br />
då deremot Armstrongsvapnen numera kunna anses höra till<br />
de förgångna. Dessa senare befinna sig hufvudsakligen på fästningsverken<br />
vid Canton-flodens mynning <strong>och</strong> <strong>om</strong> bord å de i England byggda krigsfartygen.<br />
Vavasseur-kanonerna deremot finnas i fortena vid Taku <strong>och</strong> Port Arthur,<br />
ehuru dock från äldre tider, då man redan under flera år för dessa ändamål<br />
endast inköpt Krupps, hvarmed äfvenledes de i Stettin byggda krigsfartygen<br />
uteslutande äro bestyckade. Man kan alltså anslå till c:a 1,200 st. hela det i<br />
Kina befintliga antalet af Krupps kanoner, dock häri inneslutna samtliga fältartilleripjeser<br />
från nämnda fabrik. Af detta antal äro e:a 800 st. afsedda för<br />
fälttjenst, smärre förskansningar <strong>och</strong> landstigningsbåtar (kaliber 6 å 9 cnt.), till<br />
ett ungefärligt värde af 5- ä 10,000 mark pr st., samt c:a 400 st. afsedda<br />
för krigsfartyg, kustförsvar <strong>och</strong> större fästningar, varierande i värde från 15,000<br />
till 400,000 mark pr st.<br />
Vid sidan af Krupp-kanonerna hafva äfven de s. k. Machine-guns (mitraljöser)<br />
vunnit en stigande uppmärksamhet, <strong>och</strong> en hel del Gatlings <strong>och</strong> Nordenfelts<br />
hafva redan k<strong>om</strong>mit i bruk, äfvens<strong>om</strong> ett ej obetydligt antal Hotchkiss-kanoner,<br />
ungefär 100 st., funnit användning i Kina.<br />
Af Nordenfelts Machine-guns (1-tums) hafva c:a 50 st. blifvit till Kina<br />
försålda till ett pris af c:a £ 400 pr st. (ammunitionen ej inberäknad), men<br />
det bör anmärkas, att detta krigsvapen först under allra senaste tid införts <strong>och</strong><br />
blifvit uppmärksammadt härstädes. Troligt är dock, att detsamma in<strong>om</strong> ganska<br />
kort tid är bestämdt att uttränga <strong>och</strong> ersätta Hotchkiss-kanonen, hvars enda<br />
företräde ligger i ett billigare pris, men i alla afseenden eljest underlägsen den<br />
fina <strong>och</strong> sinnrika Nordenfelt-mitraljösen.<br />
I Hongkong pågår ännu en ej obetydlig <strong>handel</strong> med gamla ryttarepistoler<br />
till 1 mex. doll. pr st. <strong>och</strong> t. o. m. derunder. Revolvern är i allmänhet ej<br />
särdeles begärlig i Kina, förmodligen till följd af det jemförelsevis höga pris<br />
densamma betingar.<br />
Den största delen af den från utlandet för kinesisk räkning bestälda krigsmaterielen<br />
föres till Hongkong, hvarifrån densamma sedermera i mån af behof<br />
öfverföres till de kinesiska hamnarna, hvadan också ett stort lager af vapen<br />
ständigt hålles magasineradt i nämnda engelska hamn, hvarest vapen af alla
497<br />
slag utan kontroll kunna införas, då deremot det i Kina erfordras tillståndsbevis<br />
fråu de respektiva lokalmyndigheterna.<br />
I Kina finnas endast fyra vapeafirmor (alla tyska, etablerade i Shanghai),<br />
hvaraf den första, äldsta <strong>och</strong> mest betydande företräder Nordenfelts fabrikat.<br />
Korea.<br />
Några statistiska uppgifter öfver Korea för 1884 föreligga icke, <strong>och</strong> de<br />
få meddelanden, s<strong>om</strong> kunnat erhållas, inskränka sig tiil upplysningar, erhållna<br />
delvis gen<strong>om</strong> privatunderrättelser, delvis gen<strong>om</strong> tidningarna.<br />
Det i årsberättelsen för 1883 <strong>om</strong>nämnda engelska hus, s<strong>om</strong> i Chemulpo<br />
inköpt betydliga jordarealer <strong>och</strong> med stora kostnader försökt drifva bergshandtering,<br />
har efter ansenliga förluster öfvergifvit denna industri. Orsaken härtill<br />
är att söka dels uti de koreanska embetsmännens ovilja emot europeiskt intrång,<br />
dels uti den koreanska befolkningens oanväodbarhet vid arbete i allmänhet. En<br />
af nämnda firma ordnad månatlig ängbåtsförbindelse mellan Shanghai <strong>och</strong> Chemulpo<br />
indrogs äfvenledes vid årets slut.<br />
Ett tyskt affärshus, s<strong>om</strong> börjat i vida mindre skala, har deremot med berömvärd<br />
ihärdighet trotsat alla hinder <strong>och</strong> utvecklat sin verksamhet så, att<br />
det för närvarande intager första rummet i den europeiska <strong>handel</strong>n. Detsamma<br />
har erhållit uppdrag att låta k<strong>om</strong>ma samt uppsätta de nödiga maskinerna för<br />
preglandet af det nya silfvermyntet (dollar), äfvens<strong>om</strong> för uppförandet af de<br />
för myntningen erforderliga byggningar. I början af 1885 förhyrde firman en<br />
tysk ångare, hvilken tvenne gånger i månaden gör reguliera turer mellan<br />
Shanghai, Nagasaki <strong>och</strong> Chemulpo, anlöpande likaledes några af de koreanska<br />
sniåhainnarna, efter erhållet monopol å ristransporten i Korea.<br />
På silkesodlingen synes regeringen lägga stor vigt <strong>och</strong> har i <strong>och</strong> för detta<br />
ändamål anstalt en fackman, s<strong>om</strong> särskildt befattar sig med mulbärsplanteringarna<br />
in<strong>om</strong> de staten tillhöriga vidsträckta jordarealerna.<br />
I slutet af 1884 utbröt i hufvudstaden Seoul en revolution, föranledd af<br />
mellan japanerna <strong>och</strong> kineserna uppk<strong>om</strong>men misshällighet; ehuru detta upplopp<br />
endast var af kort varaktighet, blef den närmaste följden dock ett hämmande<br />
af landets utveckling, <strong>och</strong> de allt sedan rådande inre svårigheterna torde icke<br />
vara egnade att låta hoppas på ett snabbare framåtskridande, så mycket mera<br />
s<strong>om</strong> i sjelfva Korea ett stort antieuropeiskt parti ständigt agiterar.<br />
K<strong>om</strong>munikationerna hafva under året ingalunda förbättrats, ehuru européerna<br />
upprepade gånger der<strong>om</strong> hos regeringen påyrkat; deremot hafva några<br />
obetydliga förbättringar af hamnen vid Chemulpo blifvit verkstälda. Till följd<br />
af den stora skilnaden uti vattenhöjden, s<strong>om</strong> tidvattnet i denna hamn företer,<br />
30 ä 35 fot, äro fartygen tvungna att ankra långt ute på redden, <strong>och</strong> då<br />
man från landsidan ännu icke varit betänkt pä anläggandet af lämpliga bryggor<br />
eller kajer, så blifver landstigningen förenad med stora svårigheter, isynnerhet<br />
hinderliga för varulossning. Frågan <strong>om</strong> denna olägenhets afhjelpande<br />
synes dock in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>ma under de koreanska myndigheternas behandling.<br />
Handelstraktaten med Tyskland* ratificerades den 18 november 1884.<br />
Densamma är i det närmaste lik den med England ingångna. De med Ryssland<br />
<strong>och</strong> Italien förberedda blifva troligen in<strong>om</strong> 1885 års utgång definitiva.<br />
Med den under föregående år afslutna traktaten med England <strong>och</strong> den under<br />
* Af den 26 november 1883.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 33
498<br />
april 1883 med Förenta Staterna ingångna har alltså Korea in<strong>om</strong> kort trädt<br />
i direkt förbindelse med 5 stora makter.<br />
Af den känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> Korea, s<strong>om</strong> hittills kunnat vinnas, framgår, att detsamma<br />
icke är i besittning af de hjelpkällor, s<strong>om</strong> man vid dess öppnande för<br />
europeisk samfärdsel för några få år sedan trodde sig kunna påräkna, <strong>och</strong> endast<br />
mycket långsamt torde utvecklingen k<strong>om</strong>ma att försiggå i ett land, hvars<br />
befolkning är vida underlägsen den kinesiska i så väl intelligens <strong>och</strong> ihärdighet<br />
s<strong>om</strong> i arbetsförmåga.<br />
Oscar Lagerheim.<br />
Christchurch (Nya Zeeland) den 27 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Under det att kolonien i sin helhet haft ett godt år, har södra delen lidit<br />
af att skörden felslagit till följd af långvarigt regnväder. De arbetande<br />
klasserna hafva lidit mycket <strong>och</strong> många hafva emigrerat till den norra ön samt<br />
angränsande kolonier; för de öfriga har regeringen anordnat arbeten på de allmänna<br />
vägarne. I ett land med så gynsamt klimat s<strong>om</strong> här <strong>och</strong> med en sådan<br />
riked<strong>om</strong> på odlingsbar jord kan betrycket ej blifva långvarigt.<br />
För personer begåfvade med energi <strong>och</strong> intelligens finnas här utan tvifvel<br />
många utvägar, <strong>och</strong> många hafva här uppnått ett välstånd, s<strong>om</strong> de säkerligen<br />
ej skulle hafva kunnat ernå i ett gammalt land, men ett sådant resultat vinnes<br />
endast gen<strong>om</strong> måttlighet, sjelfförsakelse <strong>och</strong> strängt arbete.<br />
Handeln med fruset fårkött fortgår i stor skala, men den lemnar ringa<br />
eller ingen vinst för fåregarne härstädes; kostnaderna för köttets förande till<br />
London äro mycket stora <strong>och</strong> priset har fallit betydligt.<br />
F. E. Wright.<br />
Wellington (Nya Zeeland) den 28 februari 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Till distriktet ank<strong>om</strong>mo under året 5 svenska fartyg <strong>om</strong> 2,793 tons <strong>och</strong><br />
3 norska <strong>om</strong> 1,430 tons, samtliga med last från utrikes ort; af de svenska<br />
fartygen afgick 1 <strong>om</strong> 418 tons med last, de öfriga i barlast; af de norska afgingo<br />
2 <strong>om</strong> 1,149 tons med last <strong>och</strong> det tredje fartyget i barlast, samtliga till<br />
utrikes ort.<br />
E. Pearce.
Calcutta den 24 mars 1885.<br />
499<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Distriktet besöktes under året af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 556<br />
tons <strong>och</strong> af 7 norska <strong>om</strong> 2,557 tons.<br />
Fred har lyckligtvis fortfarande varit rådande i alla delar af Britiska Indien.<br />
Bruttoink<strong>om</strong>sten af införselstullen utgjorde rup. 2, 18, 74, 066, hvaraf<br />
rup. 1, 75, 06, 467 af salt <strong>och</strong> rup. 35, 36, 239 af spirituösa drycker.<br />
Införseln af guld var större <strong>och</strong> utförseln mindre an under något af de<br />
närmast föregående fem åren; mer än fyra femtedelar af införseln k<strong>om</strong>, sås<strong>om</strong><br />
vanligt, från England, Kina <strong>och</strong> Australien. Af silfver var deremot införseln<br />
något mindre <strong>och</strong> utförseln något större än under föregående år; <strong>om</strong>kring fem<br />
sjettedelar k<strong>om</strong>mo från Storbritannien.<br />
För ostindisk b<strong>om</strong>ull var under januari månad nästan ingen efterfrågan,<br />
under februari blef efterfrågan lifligare så väl för utförseln till Europa s<strong>om</strong><br />
för de inhemska fabrikernas behof, <strong>och</strong> stego prisen. Under den återstående<br />
delen af året gick priset emellertid åter ned <strong>och</strong> efterfrågan var ringa.<br />
Medelpriset för hela året stälde sig på följande sätt för de olika slagen:<br />
Schellack rönte en viss efterfrågan för export till Europa <strong>och</strong> Amerika<br />
under januari <strong>och</strong> februari, <strong>och</strong> prisen förblefvo fasta; derefter voro <strong>om</strong>sättningarna<br />
mindre till dess mot slutet af april efterfrågan för Europa <strong>och</strong> Amerika<br />
åter blef lifligare, fastän till lägre pris. Sås<strong>om</strong> medelpris kunna angifvas:<br />
Under första hälften af året gjordes icke några större hveteaffärer, <strong>och</strong><br />
det var endast under juli s<strong>om</strong> någon större hvete<strong>om</strong>sättning egde rum; sås<strong>om</strong><br />
medelpris angifvas rup. 2.9'/„ 2.7 1 /,,, 2.4 h, rup. 2.10, 2.12 pr bazar-mahnd,<br />
allt efter qvalitet.<br />
I de nordvestra provinserna <strong>och</strong> Oudh äro utsigterna för något mindre än<br />
medelskörd, i de mellersta provinserna räknar man på en full medelskörd.<br />
För ris var efterfrågan för export under hela året mindre liflig; prisen<br />
föllo uader första qvartalet men stego sedan något litet. Table-rice betalades<br />
med rup. 4.4'/s & rup- 4.7 pr bazar-mahnd.<br />
Sås<strong>om</strong> medelpris angifves för jute: prima qvalitet rup. 22.6 å 23.7, sekunda<br />
rup. 20.6 ä 21.6. Hela utförseln utgjorde under den egentliga skeppningstiden,<br />
1 augusti—31 december, 1,213,684 balar.<br />
Rapsfrö betalades med rup. 3.13'/2 å. 4.4, linfrö med rup. 3.15 1 /, ^ 4<br />
<strong>och</strong> vallmofrö med rup. 4.2'/,, allt pr bazar-mahnd. Utsigterna för nästa<br />
skörd äro ej särdeles goda.
500<br />
Råsilke var föremål för spekulation under årets första qvartal, <strong>och</strong> då<br />
samtidigt skördeutsigterna voro mindre gynsamma, blef marknaden fast; under<br />
senare delen af året var denna artikel icke längre föremål för någon uppmärksamhet.<br />
För råa hudar var efterfrågan rätt liflig hela året, med undantag endast<br />
för s<strong>om</strong>marmånaderna.<br />
Skörden af indigo blef fullt sä stor s<strong>om</strong> man beräknat eller 164,000<br />
mahnds, qvaliteten var mindre god än föregående år, <strong>och</strong> priset stälde sig derför<br />
rup. 25 å 40 under föregående års pris. Mer än hälften af utförseln gick<br />
till Storbritannien.<br />
Kursen har varit mycket låg under året <strong>och</strong> har således varit gynsam<br />
för exportaffärer, men ofördelaktig för importen. Medelkursen har varit för ä<br />
vistvexlar 1 sh. 7 1 /2 d., för 4 månaders vexlar 1 sh. 7 13/16 d.<br />
Frakterna hafva varit mycket låga hela året: sås<strong>om</strong> medelfrakter kunna<br />
angifvas: för b<strong>om</strong>ull, tobak <strong>och</strong> jute £ 1 11 sh. 6 d. pr ton <strong>om</strong> 5 balar, för<br />
oljefrö £ 1 9 sh. ä £ 1 13 sh. 7 d. pr 20 ewt, för hvete £ 1 5 sh. pr<br />
dito, för schellack £ 1 12 sh. pr 50 kub.-fot, för ris £ 1 4 sh. 4 1 /,, d. pr<br />
20 ewt, för thé £ 1 13 sh. 6 d. pr 50 kub.-fot, o. s. v.<br />
Af svenska varor förbrukas här hufvudsakligen jern, beck <strong>och</strong> tjära; <strong>om</strong>sättningen<br />
i dessa varor har ej varit synnerligen stor, förråden äro dock måttliga.<br />
Svenska tändstickor införas öfver London, men endast i ringa qvantitet.<br />
Medelpris för svenskt jern utgjorde rup. 4.9 å rup. 4.10 pr factory-mahnd,<br />
för beck rup. 12.12 å rup. 14.8 pr barrel <strong>och</strong> för tjära rup. 16.11 a rup.<br />
17.6 pr barrel.<br />
A. Rietz.<br />
Port of Spain (Trinidad) den 27 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Af svenska fartyg ank<strong>om</strong>mo 3 <strong>om</strong> 1,062 tons med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 1,825<br />
tons i barlast från utrikes ort; 5 fartyg <strong>om</strong> tillsammans 2,269 tons afgingo<br />
med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 1,283 tons i barlast, samtliga till utrikes ort.<br />
August Schöner.<br />
Georgetown (Demerara, Britiska Guyana) den 24 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Distriktet besöktes under året af 10 svenska fartyg <strong>om</strong> 4,287 tons <strong>och</strong><br />
79 norska <strong>om</strong> 31,994 tons.<br />
Jacob H. de Jonge.
Melbourne (Victoria).<br />
501<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
För <strong>handel</strong>n var det förflutna året gynsamt, <strong>om</strong> än en mycket stark konkarrens<br />
nedtvingade förtjensten för köpmännen. De låga hveteprisen voro naturligtvis<br />
till stor olägenhet, men en felslagen skörd skulle hafva framkallat<br />
flera klag<strong>om</strong>ål.<br />
Melbourne <strong>och</strong> Sydney äro redan förenade gen<strong>om</strong> jernväg, <strong>och</strong> snart torde<br />
äfven Adelaide <strong>och</strong> Brisbane k<strong>om</strong>ma i direkt förbindelse med förstnämnda båda<br />
städer. Jernvägsbyggnaderna underlättades gen<strong>om</strong> det i årets början upptagna<br />
i-% lånet å 4,000,000 £. hvilket emitterades till den fördelaktiga kursen af<br />
100 £ 3 sh.<br />
Förhoppningen att en sammanslutning skulle k<strong>om</strong>ma till stånd mellan alla<br />
de australiska kolonierna gick ej i fullbordan under år 1884, men samtliga<br />
kolonierna på fasta landet, med undantag af Nya Syd-Wales, hafva förklarat<br />
sig derför.<br />
Koloniens folkmängd uppskattas till 965,703 invånare.<br />
Samtliga koloniens statsink<strong>om</strong>ster uppgingo år 1884 till 6,187,362 £,<br />
hvaraf 2,296,897 £ härflöto af tull <strong>och</strong> accis, 2,165,592 £ af jernvägarne<br />
o. s. v.<br />
De största bankerna betala för depositioner på tre månaders uppsägning<br />
3 %, sex månaders 4 %, för tolf månaders uppsägning eller längre 5 %.<br />
För tre månaders vexlar är diskonten 6 ä 7 %, för längre 8 %. För sextio<br />
dagars vexlar på London betalas 1/4 % premie vid försäljning, 3/8 % vid köp.<br />
Grufindustrien fortfar att vara en af koloniens förnämsta näringsgrenar;<br />
grufbolagen utdelade år 1884 789,133 £ mot 711,045 £ år 1883. Guldproduktionen<br />
beräknas hafva år 1884 uppgått till 774,330 oz, hvilket är ganska<br />
mycket mer än året derförut.<br />
Ull<strong>handel</strong>n har utvecklat sig ganska mycket, <strong>om</strong> än prisen icke varit tillfredsställande.<br />
I hvetemarknaden rådde det egend<strong>om</strong>liga förhållandet, att priset i Melbourne<br />
var högre än på konsumtionsplatserna, hvilket naturligtvis hade till<br />
följd att exportörer <strong>och</strong> spekulanter ledo stora förluster; ingen hade kunnat<br />
ana att prisen i London skulle kunna falla så lågt s<strong>om</strong> till 4 sh. 6 d. pr bu-
502<br />
shel. Den med hvete odlade arealen uppskattas till 1,179,000 acres <strong>och</strong> skörden<br />
för år 1885 till 11,441,000 bushels eller 9.79 bushels pr aore. Föregående<br />
års skörd gaf ett öfverskott till export af nära 9 millioner bushels.<br />
Ett tydligt bevis på den stigande välmågan har man i den lifliga byggnadsverksamhet<br />
s<strong>om</strong> under några år pågått <strong>och</strong> hvilken ännu synes k<strong>om</strong>ma att<br />
fortgå. Icke desto mindre äro förråden af timmer, plank <strong>och</strong> bräder stora,<br />
<strong>och</strong> ingen sannolikhet finnes att prisen skola stiga. Vid senaste försäljningen<br />
betalades: norska golf bräder, röda 6Xl78 9 sn - 6 d i 6X 7 /. 7 sh. 3 d., 6X7,<br />
6 sh. 3 d., 6X78 5 sh. 3 d., 6X7, 4 sh. 7 d. å 4 sh. 6 d., 6X78 3 sh.<br />
11 d.; hvita 6Xl78 8 sh. 6 d. å 8 sh. 3 d., 6X78 7 sh. 3 d., 6X74<br />
5 sh. 9 d., 6XV„ 4 sh. 9 d., 6X7, 4 sh. 9 d., 6 X 78 4 sh.<br />
De ank<strong>om</strong>na fartygen utvisa så väl i antal s<strong>om</strong> tontal en tillväxt i jemförelse<br />
med föregående år, <strong>och</strong> k<strong>om</strong>mer denna tillväxt nästan uteslutande på<br />
ångfartygen.<br />
San D<strong>om</strong>ingo den 21 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
J. B. Were.<br />
Distriktet besöktes under året af 2 svenska fartyg <strong>om</strong> tillsammans 505<br />
tons.<br />
D. Coën.<br />
Djeddah den 15 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Intet svenskt eller norskt fartyg ank<strong>om</strong> under året till distriktet. Hela<br />
antalet till distriktet ank<strong>om</strong>na fartyg utgjordes af 216 ångfartyg <strong>om</strong> 259,221<br />
tons <strong>och</strong> 1,095 segelfartyg <strong>om</strong> 40,412 tons. Den tillökning s<strong>om</strong> visar sig i<br />
ångfartygens antal i jemförelse med föregående år beror hufvudsakligen på ett<br />
större antal holländska <strong>och</strong> franska ångare.<br />
Under år 1884 ank<strong>om</strong>mo till Djeddah 31,157 pilgrimer mot 27,263 år<br />
1883.<br />
Handeln i Djeddah är utan betydelse för de Förenade rikena. Import af<br />
trävaror har på senaste tiden egt rum hit, dels bjelkar af »spruce» från England<br />
<strong>och</strong> dels hvita bräder från Trieste; det skulle möjligen kunna löna sig att importera<br />
trävaror hit <strong>om</strong> man kunde göra det på den minst kostsamma vägen.<br />
Händelserna i Sudan utöfva ett mycket menligt inflytande på <strong>handel</strong>sförhållandena<br />
här.<br />
P. N. van der Chijs.
Port-au-Prince den 27 februari 1885.<br />
503<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet är 1884 framgår af följande:<br />
Ehuru det senast gångna året varit långt ifrån tillfredsställande, har det<br />
dock varit bättre än året derförut, i det landet icke blifvit stördt af några<br />
revolutioner.<br />
Kaffeskörden har varit en medelskörd i afseende å qvantiteten, men qvaliteten<br />
har ytterligare förbättrats tack vare bättre skötsel <strong>och</strong> gynsam väderlek.<br />
För bättre qvaliteter har priset vexlat mellan 7 oeh 9 doll. pr 100 ffi <strong>och</strong> for<br />
sämre qvaliteter mellan 5'/2 <strong>och</strong> 8 doll.<br />
Tillgången på kampeschträ har varit rikligare <strong>och</strong> prisen i Europa mera<br />
uppmuntrande. Priset här har hållit sig mellan 17 oeh 16 doll. pr 2,000 8<br />
f. o. b. för de bättre qvaliteterna <strong>och</strong> mellan 14'/, <strong>och</strong> 15'/j doll. för de<br />
sämre.<br />
B<strong>om</strong>ullsodlingen gör icke några stora framsteg oaktadt exporttullen sedan<br />
någon tid afskaffats; priset höll sig mellan 10 <strong>och</strong> 10'/, doll. pr 100 "8.<br />
Importaffärerna hafva gått bättre än föregående år.<br />
Öl importeras till största delen från Amerika <strong>och</strong> Tyskland, men äfven<br />
för engelskt öl oeh porter finnes marknad härstädes, <strong>om</strong> än ej efterfrågan är<br />
så liflig.<br />
Införseln af trävaror eger hufvudsakligen rum från Förenta Staterna; den<br />
har varit större än vanligt.<br />
Kursen höll sig i början af året mellan 12 <strong>och</strong> 16 %", don steg någon<br />
tid till 20 å 21 % för att sedan mot årets slut falla till 14 å 15 %.<br />
En ny emission af pappersmynt, 2,000,000 doll., har beslutats, men en<br />
stor del af den föregående emissionen har inlösts, <strong>och</strong> pappersmyntet håller sig<br />
följaktligen i pari.<br />
Här råder för närvarande lugn i landet, <strong>och</strong> den nuvarande regeringen har<br />
infört vida mera ordning i administrationen än s<strong>om</strong> funnits på senare tider.<br />
Helsotillståndet var godt under hela förlidet år <strong>och</strong> är äfven fortfarande<br />
godt.<br />
Hugh Tweedy.
Havanna (Cuba) den 27 mars 1885.<br />
504<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 inhemtas af följande:<br />
Den revolution s<strong>om</strong> timat i socker<strong>handel</strong>n gen<strong>om</strong> den ofantliga produktionen<br />
af betsocker har alldeles afbrutit all <strong>handel</strong>sförbindelse mellan denna ö <strong>och</strong><br />
de Förenade konungarikena.<br />
Den traktat, <strong>om</strong> hvilken det underhandlats mellan Spanien ocb Förenta<br />
Staterna, har hotat att drifva bort härifrån våra fraktsökande fartyg, men den<br />
har ännu icke blifvit ratificerad <strong>och</strong> torde väl knappast blifva det.<br />
Striden mot betodlarne är af menligt inflytande på alla härvarande intressen;<br />
<strong>om</strong> ej betodlarne reducera sin produktion redan innevarande år, måste regeringen<br />
vidtaga allvarsamma åtgärder för att minska importen, s<strong>om</strong> eljest skulle<br />
bringa fullständig ruin öfver ön.<br />
Uppgifterna angående den nu senast skördade tobaken äro mycket gynsamma<br />
både i afseende å qvantitet <strong>och</strong> qvalitet.<br />
Fullk<strong>om</strong>ligt lugn fortfar att råda härstädes.<br />
Singapore den 6 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
J. R. Francke.<br />
Denna hamn besöktes under året af 3 svenska <strong>och</strong> 26 norska fartyg.<br />
Affärerna ledo under förlidet år af ett allmänt tryck. Införseln, s<strong>om</strong> år<br />
1883 uppskattades till ett värde af 72,553,148 doll., var år 1884 73,597,020<br />
doll., utvisande sålunda en tillökning af 1,043,872 doll.; utförseln visar deremot<br />
en minskning af 2,562,436 doll. eller från 64,554,338 doll. år 1883<br />
till 61,991,902 doll. år 1884.<br />
Med Sverige har icke någon direkt <strong>handel</strong>sförbindelse egt rum; svenskt<br />
jern <strong>och</strong> stål infördes via Tyskland <strong>och</strong> England; prisen hafva varierat mellan
505<br />
3.7 5 a 4.40 doll. pr picul för jern <strong>och</strong> 3 å 3.30 do]], pr tub för stål. Förråden<br />
äro måttliga.<br />
Koloniens ink<strong>om</strong>ster fortfara att tillväxa: de uppgingo år 1883 till<br />
3,049,220 doll. <strong>och</strong> år 1884 till 3,448,640 doll.; utgifterna, s<strong>om</strong> år 1883<br />
voro 3,290,295 doll., utgjorde år 1884 3,241,588 doll.<br />
Kursen på London gick småning<strong>om</strong> ned under året från 3 sh. 9'/4 d. till<br />
3 sh. 7 s /8 d., <strong>och</strong> är den för närvarande 3 sh. 6'/3 d. Pä Paris höll den<br />
sig mellan 4.60 <strong>och</strong> 4.50 frcs.<br />
Af europeiska fartyg ank<strong>om</strong>mo under året 373 segelfartyg <strong>om</strong> 232.334<br />
tons <strong>och</strong> 2,578 ångfartyg <strong>om</strong> 2,055,784 tons, eller tillsammans 2,951 fartyg<br />
<strong>om</strong> 2,288,118 tons, utvisande en tillökning mot föregående år af 119 fartyg<br />
<strong>om</strong> 115,724 tons. Af inhemska fartyg ank<strong>om</strong>mo 5,321 <strong>om</strong> 1 02.780 tons eller<br />
268 fartyg <strong>om</strong> 18,383 tons mera än år 1883.<br />
Honolulu (Havai) den 2 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Read.<br />
Intet svenskt fartyg, med undantag af fregatten Vanadis, besökte under<br />
året distriktet; af norska fartyg ank<strong>om</strong> 1 <strong>om</strong> 513 tons.<br />
Värdet af utförseln uppgick är 1884 till 8.184,922.63 doll. mot 8.133,344.88<br />
doll. år 1883, utvisande en tillväxt af 51,578.75 doll. eller <strong>om</strong>kring 5 /8 % •<br />
Värdet af utförseln skulle hafva varit än större <strong>om</strong> icke priset på socker, öarnas<br />
förnämsta produkt, varit så lågt. Qvantiteten af det utförda sockret har<br />
ökats från 114,107,155 Ibs år 1883 till 142,654,922 Ibs år 1884, eller med<br />
28,547,767 Ibs, motsvarande en tillväxt af 25 %.<br />
Värdet af införseln uppgick år 1884 till 4,637.514.22 doll. mot 5,624.240.09<br />
doll. år 1883, utvisande en minskning af 986,725.87 doll. eller 17 1 /» %.<br />
Det förlidna året utmärkte sig gen<strong>om</strong> mycket tryckta affärer, hvilket berodde<br />
på åtskilliga <strong>om</strong>ständigheter. I främsta rummet torde böra nämnas ovissheten<br />
af varaktigheten af traktaten med Förenta Staterna, vidare det låga priset<br />
på socker äfvens<strong>om</strong> den allt för stora införseln af allehanda varor. Alla<br />
dessa <strong>om</strong>ständigheter i förening förorsakade ett antal konkurser in<strong>om</strong> <strong>handel</strong>sverlden<br />
<strong>och</strong> en tryckt stämning bland egarne af sockorplantager. Hittills har<br />
ingen förbättring kunnat märkas, men allmänna stämningen börjar dock blifva<br />
något mera förhoppningsfull.<br />
I afseende å traktaten med Förenta Staterna antager man att amerikanska<br />
regeringen skall vara tvungen att bibehålla det nära sambandet med öarne. I<br />
en icke allt för aflägsen framtid, då Panamakanalen blir färdig, torde dessa öar<br />
blifva af stor betydelse; en telegraf kabel blir väl förr eller senare dragen öfver<br />
Honolulu, s<strong>om</strong> då bör blifva en vigtig hamn för alla fartyg i ^tilla hafvet.<br />
Känned<strong>om</strong>en <strong>om</strong> dessa förhållanden gör att man med förhoppning ser framtiden<br />
till möte. Med eller utan skäl hyser man den tron att sockerpriset snart åter<br />
skall stiga, enär åtskilliga af de nu sockerproducerande länderna icke kunna uthärda<br />
i konkurrensen, utan måste upphöra att odla socker.<br />
Bland orsakerna till den tryckta stämningen torde äfven böra nämnas det<br />
af regeringen i rörelsen utsläppta silfvermyntet, hvilket var prägladt i Förenta
506<br />
Staterna <strong>och</strong> icke innehöll mera än 84 % af sitt n<strong>om</strong>inella värde. Regeringens<br />
löfte att inlösa det underhaltiga silfverniyntet har visserligen ännu icke<br />
uppfylls, men har likväl bidragit att förbättra stämningen.<br />
Distriktets hamnar besöktes år 1384 af 241 <strong>handel</strong>sfartyg <strong>om</strong> 187,826<br />
tons mot 267 fartyg oin 185,316 tons dr 1883 samt af 23 hvalfångare <strong>om</strong><br />
6,975 tons mot 18 <strong>om</strong> 6,258 tons år 1883. Det nya »Oceanic Steam Ship<br />
Co» afsänder den 1 <strong>och</strong> 15 i hvarje manad en ångare <strong>om</strong> 3,000. tons frän<br />
San Francisco <strong>och</strong> en från Houolulu, hvarigen<strong>om</strong> en snabb <strong>och</strong> regelbunden förbindelse<br />
är anordnad mellan öarna <strong>och</strong> San Francisco.<br />
Ett stort antal norska arbetare, s<strong>om</strong> hade lemnat öarna <strong>och</strong> begifvit sig<br />
till Förenta Staterna, har nu återk<strong>om</strong>mit efter att hafva k<strong>om</strong>mit till insigt <strong>om</strong><br />
att det är lättare försörja sig här än i Förenta Staterna.<br />
Regeringen har upphört att gynna emigrationen hit från Europa, den uppmuntrar<br />
i stället japanska emigranter, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> det vill synas med framgång.<br />
Oarnas folkmängd uppgår till 80.578 invånare, deraf 40,014 infödingar;<br />
norrmännens antal uppgår till 362. Den infödda befolkningen är i aftagande<br />
under det att folkmängden i sin helhet ökas. Allmänna meningen är emot ytterligare<br />
invandring af kineser, <strong>och</strong> vill man helst hafva riktiga farmers; men svårighet<br />
finnes att skaffa dem jord, enär den bästa jorden är i händerna på plantageegarne<br />
eller utarrenderad på flera år.<br />
Bremen den 4 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
H. W. Schmidt.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 254 <strong>om</strong> 87,445<br />
tons, deraf 54 svenska <strong>om</strong> 15,290 <strong>och</strong> 200 norska <strong>om</strong> 72,155 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 114 <strong>om</strong> 39.622 tons, deraf<br />
29 svenska <strong>om</strong> 7,347 <strong>och</strong> 85 norska <strong>om</strong> 32,275 tons.
507<br />
Det förflutna året har varit ogynsamt for Bremen. Det starka fallet i<br />
varuprisen <strong>och</strong> de ovanligt låga frakterna hafva förorsakat köpmän <strong>och</strong> redare<br />
stora förluster; gen<strong>om</strong> Bremer Vereinsbanks sammanstörtande hafva äfven handtverkskretsarne<br />
oeh åtskilliga andra blifvit lidande.<br />
Bremens <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning i allmänhet har gått tillbaka, <strong>om</strong> än antalet<br />
ank<strong>om</strong>na fartyg är större än föregående år. Förbindelserna med de Förenade<br />
rikena visa emellertid en glädjande tillväxt.<br />
I den sammanlagda in- oeh utförseln till <strong>och</strong> från Bremen dcltogo de Förenade<br />
rikena:<br />
Antalet på Weserfloden till Bremen uppk<strong>om</strong>na svenska fartyg utgjorde:<br />
<strong>och</strong> k<strong>om</strong>mo af de 18 svenska fartygen 16 med last <strong>och</strong> 2 i barlast.<br />
Från Sverige ank<strong>om</strong>nio 1 svenskt. 7 norska, 8 bremiska, 48 andra tyska,<br />
9 holländska <strong>och</strong> 4 danska fartyg eller tillsammans:<br />
Värdet af de utaf dessa fartyg medförda laster uppgick till:<br />
Till Sverige utklarerades under det förflutna året 9 svenska, 45 norska,<br />
8 bremiska, 112 andra tyska, 14 holländska, 5 danska, 2 ryska <strong>och</strong> 1 storbritanniskt<br />
fartyg eller tillsammans:<br />
Värdet af de med dessa fartyg utförda laster uppgick till:
508<br />
Införseln från Sverige visar således en minskning, men utförseln dit en<br />
ökning i jemförelse med föregående år.<br />
Till Brake <strong>och</strong> Nordenhamn ank<strong>om</strong>mo förra året 2 svenska fartyg <strong>om</strong><br />
293 tons med last från Sverige <strong>och</strong> 6 fartyg <strong>om</strong> 3,686 tons likaledes med last<br />
från utrikes ort. Derifrån afgingo 1 fartyg <strong>om</strong> 171 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong><br />
123 tons i barlast till Sverige, 1 fartyg <strong>om</strong> 339 tons med last <strong>och</strong> 6 <strong>om</strong><br />
3,518 tons i barlast till utrikes ort.<br />
Till Leer ank<strong>om</strong>mo 2 svenska fartyg <strong>om</strong> 471 tons med last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong><br />
304 tons i barlast från utrikes ort; 2 af dessa fartyg <strong>om</strong> 643 tons afgingo med<br />
last <strong>och</strong> 1 <strong>om</strong> 132 tons i barlast till utrikes ort.<br />
Till Papenburg ank<strong>om</strong>mo 24 svenska fartyg <strong>om</strong> 5,104 tons med last från<br />
Sverige <strong>och</strong> 6 <strong>om</strong> 1,439 tons från utrikes ort, likaledes med last; derifrån<br />
afgingo 6 fartyg <strong>om</strong> 1,163 tons med last <strong>och</strong> 5 <strong>om</strong> 1,029 tons i barlast till<br />
Sverige, 10 fartyg <strong>om</strong> 1,755 tons med last <strong>och</strong> 9 <strong>om</strong> 2,596 tons i barlast till<br />
utrikes ort.<br />
Till Emden ank<strong>om</strong> 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 146 tons med last från utrikes<br />
ort, <strong>och</strong> afgick detsamma i barlast till utrikes ort.<br />
Af norska fartyg uppk<strong>om</strong>mo på Weserfloden med destination till Bremen:<br />
Bland de år 1884 ank<strong>om</strong>na norska fartygen voro 152 med last <strong>och</strong> 2 i<br />
barlast.<br />
Från Norge k<strong>om</strong>mo 90 norska, 2 svenska, 8 bremiska, 43 andra tyska,<br />
9 holländska <strong>och</strong> 1 storbritanniskt fartyg eller tillsammans:<br />
Värdet af de med dessa fartyg införda laster uppgick till:<br />
Från Weserfloden afgingo till Norge 62 norska, 2 svenska, 5 bremiska,<br />
37 andra tyska, 16 holländska <strong>och</strong> 3 storbritanniska fartyg eller tillsammans:
509<br />
Värdet af de med dessa fartyg utförda laster uppgick till:<br />
Så väl införseln från s<strong>om</strong> utförseln till Norge utvisa en väsentlig stegring<br />
i jemförelse med förra året.<br />
Till Brake <strong>och</strong> Nordenhamn ank<strong>om</strong>mo 49 norska fartyg <strong>om</strong> 17,102 tons<br />
med last från Norge <strong>och</strong> 24 <strong>om</strong> 9,483 tons med last frän utrikes ort. Derifrdn<br />
afgingo 17 fartyg <strong>om</strong> 8,057 tona med last <strong>och</strong> 21 fartyg <strong>om</strong> 7,993 tons<br />
i barlast till Norge, 6 fartyg <strong>om</strong> 2,660 tons med last <strong>och</strong> 30 <strong>om</strong> 8,350 tons<br />
i barlast till utrikes ort.<br />
Till Leer ank<strong>om</strong>mo 4 norska fartyg <strong>om</strong> 956 tons med last från Norge,<br />
9 <strong>om</strong> 3,054 tons med last samt 3 norska <strong>om</strong> 930 tons i barlast fräu utrikes<br />
ort. Derifrån afgingo till Norge 4 <strong>om</strong> 1,222 tons med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 1,114<br />
tons i barlast, samt till utrikes ort 6 <strong>om</strong> 1,750 tons med last <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 855<br />
tons i barlast.<br />
Till Papenburg ank<strong>om</strong>mo 8 norska fartyg <strong>om</strong> 1,396 tons med last från<br />
Norge <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 626 tons med last från utrikes ort; derifrån afgingo till Norge<br />
6 fartyg <strong>om</strong> 1,242 tons i barlast samt till utrikes ort 2 fartyg <strong>om</strong> 354<br />
tons med last <strong>och</strong> 3 fartyg <strong>om</strong> 426 tons i barlast.<br />
Till Eiiiden ank<strong>om</strong>mo från Norge 3 norska fartyg <strong>om</strong> 362 tons med last<br />
samt från utrikes ort 6 norska fartyg <strong>om</strong> 1,545 tons med last; samtliga dessa<br />
fartyg afgingo derifrån i barlast, 6 <strong>om</strong> 1,212 tons till Norge <strong>och</strong> 3 <strong>om</strong> 696<br />
tons till utrikes ort.<br />
Bremens hela <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning under år 1884 framgår af följande siffror:<br />
Motsvarande belopp utgjorde:<br />
Hela antalet till Bremen ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde:<br />
Utvandringen öfver Bremen uppgick till:
510<br />
Den på Weserfloden hemmahörande <strong>handel</strong>sflottan utgjordes af:<br />
»Norddeutsehe Lloyd» har hvarje onsdag afsändt en af sina fem praktfullt<br />
inredda snabbgående ångbåtar till New-Tork; försöket att låta en båt gå öfver<br />
Göteborg till New-York har öfvergifvits sedan en resa visade ett ogynsamt resultat.<br />
Man räknar på ett mindre fördelaktigt bokslut för föregående år än<br />
för de närmast föregående, då bolaget haft att i likhet med öfriga rederier arbeta<br />
under de dåliga fraktkonjunkturerna; passagerarebefordringen har emellertid<br />
icke visat någon minskning.<br />
Bildandet af en förening för export af tyska stenkol har ännu icke k<strong>om</strong>mit<br />
till ståDd men förberedande åtgärder äro vidtagna.<br />
På förbättrandet af farleden upp till Bremen har man arbetat raskt, <strong>och</strong><br />
hoppas man att hinna ännu åtskilligt till hösten <strong>om</strong> väderleksförhållandena blifva<br />
gynsamma. Till samma tid hoppas man hafva bragt till slut de sväfvande underhandlingarna<br />
<strong>om</strong> regleringen af nedre delen af Weser vid Bremerhaven.<br />
Bremens inträde i tyska rikets tull<strong>om</strong>råde är nu beslutadt, <strong>och</strong> tyska riket har<br />
anslagit 12 millioner mark sås<strong>om</strong> bidrag till erforderliga hamnanläggningar<br />
m. m.; hela anläggningskostnaden är beräknad till 34 l /2 millioner mark.<br />
Det under byggnad varande fyrtornet i Wesermynningen blef icke färdigt<br />
under förra året, men arbetena äro så långt framskridna, att man hoppas kunna<br />
tända fyren till hösten.<br />
Helsotillståndet har varit godt i hela distriktet.<br />
Vicekonsuln i Papenburg meddelar <strong>om</strong> förhållandena der på platsen:<br />
»Skeppsfarten var under förlidet år jemförelsevis liflig. Med 290 fartyg<br />
infördes bland annat 29.440 läster (a 80 engelska kubikfot) trä, deraf 18,600<br />
läster från Sverige <strong>och</strong> Norge, 994 tons is, alltsammans från Sverige <strong>och</strong> Norge,<br />
o. s. v. Ingen svårighet finnes för fartyg <strong>om</strong> 13 å 14 engelska fots djupgående<br />
att ingå. Frakterna voro ut<strong>om</strong>ordentligt låga, lägre än någonsin förr.<br />
För hattens från Norrbotten betaltes 30 mark pr standard, <strong>och</strong> vida flera fartyg<br />
än s<strong>om</strong> behöfdes funnos tillgängliga för ett så lågt belopp. Försäljningen<br />
af de införda trävarorna gick lätt, men prisen voro tryckta. Förråden uppgingo<br />
vid årets slut till <strong>om</strong>kring 5,500 standards.»<br />
Herm. S. Gerdes.
511<br />
Sorrento (K. M:ts Beskickning i Italien) den 31 juli 1885.<br />
Ur den nyligen offentliggjorda berättelsen rörande <strong>sjöfart</strong>srörelsen uti italienska<br />
hamnar förlidet är vill jag meddela följande till upplysning <strong>om</strong> den<br />
italienska <strong>handel</strong>sflottans nuvarande tillstånd. Fördelad på rikets 23 maritima<br />
distrikt, bestod denna flotta den 31 december sistlidet är af segel- <strong>och</strong> ångfartyg<br />
till ett sammanlagdt antal af 7,287 <strong>om</strong> 971,001 tons.<br />
Antalet segelfartyg öfversteg således antalet ångfartyg med 6,857 <strong>om</strong> 726,407<br />
tons.<br />
Utaf do 215 ångfartygen äro byggda i:<br />
hvaraf, <strong>och</strong> då de ut<strong>om</strong>lands byggda ängfartygens antal sammanlagdt utgör 157<br />
<strong>om</strong> 114,032 tons, följer att dessa öfyerstiga antalet af de in<strong>om</strong> landet byggda<br />
ångfartygen med 99 <strong>om</strong> 105,767 tons.<br />
Utaf dessa ångfartyg tillhöra 94 <strong>om</strong> 71,588 tons »la Navigazione Generale<br />
Italiana» eller Floris-Rubattino-bolaget, 12 <strong>om</strong> 19,942 tons bolaget Raggio<br />
& C<strong>om</strong>p., 5 <strong>om</strong> 8,895 tons bolaget Veloce, 5 <strong>om</strong> 1,566 tons det anonyma bolaget<br />
Puglia, 5 <strong>om</strong> 487 tons det anonyma bolaget Procida et Ischia, 5 <strong>om</strong><br />
6,672 tons bolaget Raggio Piaggio samt 89 <strong>om</strong> 13,147 tons åtskilliga personer.<br />
Handelsflottans storhet <strong>och</strong> drägtighet under decenniet 1875—1884 utvisas<br />
af följande tablå:
512<br />
Orsaken till den betydliga minskningen af fartyg från 1877 till 1878 ar<br />
dels den att marinministeriet då anbefalde en revision af matriklarne, s<strong>om</strong> hade<br />
till följd en utstrykning af <strong>om</strong>kring 650 fartyg <strong>om</strong> 20,000 tons, hvilka slopats,<br />
förgåtts eller försålts till utlandet, samt af 1,450 fartyg <strong>om</strong> 125.000 tons,<br />
hvilka de senaste två åren egnat sig endast åt den mindre trafiken, ät fiske<br />
<strong>och</strong> åt underhållandet af k<strong>om</strong>munikationerna in<strong>om</strong> hamnarna eller på redderna,<br />
dels ock den att <strong>om</strong>kring 200 smärre fartyg utströkos på grund af kongl. dekretet<br />
den 10 februari 1878, hvilket fördelade statens hela kuststräcka i sex<br />
fiskeridistrikt, der för fiskets bedrifvande blott erfordrades vanlig licence.<br />
Tager man således året 1878 till utgångspunkt för kalkylerna, så visar<br />
det sig att från samma år intill år 1884 segelfartygen minskats med 1,366 <strong>om</strong><br />
117,433 tons, men ångfartygen ökats med 63 <strong>om</strong> 59,277 tons, <strong>och</strong> att under<br />
nämnda tidrymd <strong>handel</strong>sflottan sålunda minskats med 1,303 fartyg <strong>om</strong> 58,156 tons.<br />
Denna minskning är dock skenbar <strong>och</strong> utgör i sjelfva verket ej annat än<br />
ett långsamt men fortgående användande af ångfartyg i stället för segelfartyg<br />
uti den större <strong>och</strong> mindre kustfarten <strong>och</strong> framför allt dessa senares nästan fullständiga<br />
försvinnande från de längre sjöresorna.<br />
Förhållandet mellan ökningen <strong>och</strong> minskningen under de senaste sju åren<br />
utvisas af följande tablåer:<br />
Segelfartyg:<br />
Ångfartyg:<br />
Jemföres totalsumman af ökningarna <strong>och</strong> minskningarna af <strong>handel</strong>sflottans<br />
materiel under de sista två åren, får man<br />
år 1884:<br />
år 1883:<br />
År 1883 uppgick således den effektiva minskningen till 249 fartyg <strong>om</strong><br />
16,671 tons under det att den 1884 endast utgjorde 184 fartyg <strong>om</strong> 2,332 tons.
513<br />
Segelfartygen, hvilka, sås<strong>om</strong> sagdt är, är 1884 uppgingo till ett antal af<br />
7,072, fördelas enligt drägtigheten sålunda:<br />
Ångfartygen, hvilka samma år utgjorde 215, fördelas efter drägtigheten<br />
sålunda:<br />
År 1884 byggdes i allt på rikets skeppsvarf 154 fartyg <strong>om</strong> 15,781 tons<br />
drägtighet <strong>och</strong> till ett värde af 5,162,090 Lire, <strong>och</strong> voro utaf dessa 143 träfartyg<br />
<strong>och</strong> 11 jernfartyg. År 1883 byggdes likaledes 154 fartyg <strong>om</strong> 15,080 tons<br />
<strong>och</strong> till ett värde af 3,886,300 Lire, samt år-1882 233 fartyg <strong>om</strong> 17,809<br />
tons for ett värde af 4,818,670 Lire. Jemföres detta med förhållandet år<br />
1884, visar det sig att de detta senare år byggda fartygen representera ett<br />
värde s<strong>om</strong> öfverstiger med 343,420 Lire värdet af de år 1882 byggda fartyg<br />
<strong>och</strong> med 1,295,790 Lire värdet af de fartyg s<strong>om</strong> byggdes år 1883.<br />
Genuas maritima distrikt med dess varf i Sestri Ponente, Sampierdarena,<br />
Torre, Cornigliano, Voltri, Pra, Camogli <strong>och</strong> Rapalla är i fråga <strong>om</strong> de förlidet<br />
år byggda fartygens värde det förnämsta — de uppgingo till 27 <strong>om</strong> 5,498<br />
tons <strong>och</strong> beräknades till ett värde af 2,639,800 Lire. Andra rummet i detta<br />
hänseende intages af Savona distrikt, der 9 fartyg byggdes <strong>om</strong> 2,932 tons <strong>och</strong><br />
för ett värde af 758,500 Lire. I tredje rummet följer Castellamare di Stabia,<br />
på hvars varf i Castellamare, Marina di Cassano, Vietri, Amalfi <strong>och</strong> Castellofale<br />
byggdes 15 fartyg <strong>om</strong> 2,126 tons <strong>och</strong> till ett värde af 516,780 Lire.<br />
Fjerde rummet tillk<strong>om</strong>mer Venedigs distrikt, der på varfven i Chioggia <strong>och</strong> Palestrina<br />
byggdes 31 små fartyg <strong>om</strong> 725 tons, värda 295,050 Lire. Derefter<br />
<strong>och</strong> i femte rummet k<strong>om</strong>mer Neapels distrikt, hvars små varf Torre del Greeo,<br />
Procida <strong>och</strong> Pozzuoli frambragte 12 fartyg <strong>om</strong> 893 tons <strong>och</strong> värda 208,000<br />
Lire. Slutligen k<strong>om</strong>ma i vigt <strong>och</strong> betydelse <strong>och</strong> i följande ordning de maritima<br />
distrikten i Livorno, Spezia, Bari, Catania, Trapani, Cagliari, Pizzo, Taranto<br />
<strong>och</strong> Rimini. I motsats mot under åren 1882 <strong>och</strong> 1883, då uti Ancona distrikt<br />
några fartyg byggdes på varfven i Rodi, Capra Marittima, Sinigaglia, Porto<br />
Recanato <strong>och</strong> Numana, byggdes der förlidet år intet enda fartyg, <strong>och</strong> egde i<br />
Messina distrikt nästan samma beklagliga förhållande rum, då der nästlidna år<br />
blott byggdes 2 små fartyg <strong>om</strong> 51 tons <strong>och</strong> till ett värde af tillsammans<br />
15,500 Lire.<br />
Antalet i verksamhet varande skeppsvarf år 1867 uppgick till 89, men<br />
år 1884 till endast 38; år 1867 byggdes 642 fartyg <strong>om</strong> 72,257 tons <strong>och</strong> till<br />
ett värde af Lire 21,934,139, men år 1884 blott 154 fartyg <strong>om</strong> 15,781 tons<br />
<strong>och</strong> till ett värde af endast 5,162,090 Lire.<br />
År 1878 utgjorde uppbörden af<br />
Hamnpenningar Sjöfartsafgift Sundhetsafgift Summa<br />
Lire 1,688,242.38 Lire 150.455.66 Lire 775,787.69 Lire 2,614,485.73<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 34
514<br />
År 1884 uppgick deremot denna uppbörd till:<br />
Hamopenningar Sjöfartsafgift Sundhetsafgift Summa<br />
Lire 2,496,347.29 Lire 131,776.85 Lire 1,097,945.16 Lire 3,726,069.29<br />
Några uppgifter ur denna berättelse rörande de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong><br />
på Italien förlidet år kunna ej lemnas, då de öfverallt äro sammanförda med<br />
Danmark <strong>och</strong> Ryssland under rubriken »Scandinavia & Russia». (Mar Baltico.)<br />
Antwerpen den 30 juni 1885.<br />
(Årsberättelse för år 1884.)<br />
F. T. Lindstrand.<br />
Sammenlignet med 1883 stiller Omfanget af de forenede Rigers Skibsfart<br />
paa Belgien i Aaret 1884 sig saaledes:
515<br />
Fordelt paa de tvende Riger faaes ud fölgende Forhold:<br />
Af ovenstaaende Opgaver fremgaar, at den samlede svenske Skibsfart paa<br />
Belgien har aftaget med 32,674 Tons eller 21 V, %, med en tilsvarende Aftagen<br />
i Antallet af 85 eller nsesten 24 %. De lastede svenske Fartöier vise<br />
en Formindskclse af 19,529 Tons eller lidt över 27 %.
516<br />
Den samlede norske Skibsfart paa Belgien i 1884 har deriniod tiltaget<br />
sammenlignet med 1883 med 23,231 Tons eller över 8'/,, %, medens Fartöiernes<br />
Antal aftog med 20 eller 27, % De med Ladning ank<strong>om</strong>ne norske Fartöier<br />
vise en Forögelse af 16,993 Tons eller 127, %.<br />
Begge Ländes samlede Skibsfart viser en Formindskelse af 11,865 Tons<br />
eller c:a 27, %, hvoraf 9,329 eller 11 % falder paa de lastede Fartöier.<br />
Udbyttet af begge Rigers Skibsfart tilsammen viser en Formindskelse i<br />
Kröner for de ank<strong>om</strong>ne Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende af 6 1 /, % og for de afgaaede<br />
en Forögelse af 27, %<br />
For Sverige sserskildt viser der sig en Formindskelse i de ank<strong>om</strong>ne Fartöiers<br />
Bruttofragt af i Kröner 57 % og en Forögelse i de afgaaede af 24 Xi<br />
og for Norge en Formindskelse i Kröner af 11 %.<br />
Af ovenstaaende Generaloversigt sees, at den svenske Dampskibstonnage<br />
for förste Gäng i 1884 viser en ganske betydelig Tilbagegang. Der ank<strong>om</strong><br />
nemlig i nsevnte Aar til Belgien 93 svenske Dampskibe drsegtig 52,302 Tons<br />
mod 114 drsegtig 64,069 i 1883, eller en Nedgång af 227, %• De til Belgien<br />
ank<strong>om</strong>ne norske Dampskibe udgjorde:<br />
en Tilvaext af nsesten 23 %.<br />
Aarsagen til dette fra tidligere Aar saa yderst forskjellige Forhold kan<br />
ikke söges i nogen mere betydelig Udvidelse eller Indskrsenkning i Tonnagen<br />
af de paa Distriktet i regelmassige Ruter gaaende Dampskibe — i saa Henseende<br />
er Forholdet nemlig <strong>om</strong>trent detsamme s<strong>om</strong> Aaret för.<br />
Den vassentligste Faktor til den forögede norske Dampskibstonnage turde<br />
söges i den irreguliere Dampskibsfart, der jevnt tiltager nsermest paa Grund af<br />
de ifjor herskende gunstige Iskonjunkturer, hvilket nödvendiggjorde Anvsendelse<br />
af större Skibsrum, hvortil ogsaa for denne Artikels Vedk<strong>om</strong>mende Dampskibe<br />
i större Mon benyttes.<br />
De slette Traelastkonjunkturer bidrog paa den anden Side til en Indskrsenkning<br />
i Efterspörgseln efter Dampskibsrum til Trselasttransport fra Östersöen<br />
specielt fra de nedre Bottenhavne.<br />
K<strong>om</strong>mer hertil for de norske Seilskibes Vedk<strong>om</strong>mende en ganske livlig<br />
Bevsegelse i Traelastimporten fra Christianiafjorden ved Ssesonens Begyndelse og<br />
for svenske Seilskibe en tilsvarende Aftagen paa Grund af den gjennemgaaende<br />
Stagnation i den oversöiske Trade (specielt i Korn og Fleäk, i hvilken Fart<br />
svenske l:ste Klasses Seilskibe meget benyttes) har man et Udslag af det ovenantydede<br />
abnormale Forhold i Benyttelsen af de forskjellige Rigers Flag i det<br />
forlöbne Aar.<br />
Skibsfarten paa Antwerpen viser fölgende Omfång:
517<br />
I Sammenligning med de forenede Rigers Fart paa Antwerpen, hvilken<br />
altsaa i afvigte Aar opgik for de ank<strong>om</strong>ne lastede Fartöiers Vedk<strong>om</strong>mende til<br />
383 af 180,526 Tons Drsegtighed, var Skibsfarten paa Vice-Konsulsstationerne<br />
iuden Distriktet af ringe Betydning. Til Gand, Louvain, Nieuport, Ostendc og<br />
Tennonde ank<strong>om</strong> saalodes idethele blöt 143 lastede svenske og norske Fartöier,<br />
draegtig 35,244 Tons, hvoraf 20 paa 7,917 Tons vare Dampskibe.<br />
Det sidstnsevnte Dampskibsantal falder udelukkcnde paa Vice-Konsulsstationcn<br />
Gand.<br />
Farten paa dette Sted er i jevnt Tiltagendc og vil vistnok yderligcre udvikkies,<br />
da de igjenuem flero Aar paagaaende Kanaludbedringer mellem denne<br />
Havn og Terneugen (beliggende paa holländsk Territorium ved Udlöbct af Schelden)<br />
nu ere afsluttede.<br />
Af Vice-Konsulens i Gand Aarsrapport angaaende disse Arbcider hidsaettes<br />
fölgende:<br />
»De fornemste Arbeidor med Kanalen fra Torneugen til Gand ere nu faerdige.<br />
For Oieblikket er man beskjseftiget med at bortskjaere Slussen föran<br />
Gands Bassin, s<strong>om</strong> var altfor kort og derfor forhiudrede Fartöier över 57 Metros<br />
Laengdc at gaa ind i Dokken.<br />
Bikanalen, s<strong>om</strong> man afbenytter ved Siden af denne Sluse, skal vasre forsaavidt<br />
fserdig den 15 Febr. 1885, at Skibe af 4.40 Metres Dybgaaende kan<br />
passere, og skal vscre fuldstsendig fasrdig og udgrundet til den defiaitive Dybde<br />
af 6.50 Metres henimod Midten af S<strong>om</strong>meren. Den nye Sluse i »Sas de Gand»<br />
er fuldstasndig faerdig og har en brugelig Lasngde af 110 Metres og en Bredde<br />
af 12 Metres. Den almindelige Dybde i Kanalen er i sin hele Strsekning fra<br />
Gand til Schelde 6.5 0 Metres, men Slusen i Ternengen ved Seheldes Munding<br />
tillader ikke Skibe hvis Dybgaaende er över 5.SO Metres at gaa ind. Denne<br />
Sluse skal ogsaa <strong>om</strong>konstrueres senerehen til en Dybde af 6.BO Metres; men<br />
endnu er det icke muligt nöiagtigt at bestemme Tiden for dette Arbeides Fuldförelse.<br />
I faa Ord — fra 15 Febr. förstk<strong>om</strong>mende kan Skibe k<strong>om</strong>me ind i Gands<br />
Bassin, uden at maatte lette, af 110 Metres Lsengde, 12 Metres Bredde og<br />
4.40 Metres Dybgaaende, hvilket foröges successive til 5.50 Metres, og denne<br />
Dybde haaber man at kunne opnaa henimod Slutningen af Marts Maaned förstk<strong>om</strong>mende.<br />
Man antager saaledes, at fra nu af fyldestgjör Kanalen fra Ternengen til<br />
Gand alle Nutidens Krav vedk<strong>om</strong>mende den store Skibsfart. Kanalen er ret<br />
og er 56 Metres bred i Vandlinien. Den er forlsenget i hele sit Lbb ved<br />
gode Veie for Halning af Skibe.<br />
I Gands Bassin findes alle önskelige Fordele til Lettelse ved Lastning af<br />
Varer. Der findes et stort Entrepot og store Skure längs Kaien samt kraftige<br />
Kraner. Alle Kaier ere forbundne med Statens Jernbanenet saaledes, at Lastning<br />
i Wagons og <strong>om</strong>vendt kan foregaa direkte. Der findes ogsaa en speciel<br />
Dok for Traevarer, ligeledes förbunden med Jernbanen og forsynet med rummelige<br />
Skure. Resultatet af disse Foranstaltninger er, at Omkostningerne ved<br />
Arbeidslön for alle Slags Varer i Gand ere mindre end i de fleste andre Havne;<br />
at de Varer s<strong>om</strong> man der losser og laster ikke i ringeste Maade ere udsatte<br />
for Veirforandring og at Lastningen kan foregaa med stor Hurtighed, hvilket<br />
er en stor Fordel for alle Skibe og i Saerdeleshed for Dampskibe. Ved sin<br />
geografiske Beliggenhed i Midten af det orientalske Flandern og med sine utallige<br />
Jernbaner, löbende i enhver Retning, synes Gands Havn at have betydelig<br />
forfiget sin maritime Bevsegelse. nu da den smukke Kanal giver let og billig<br />
Adgang dertil for Fartöier af större Tonnage.»
518<br />
Siden Begyndeisen af indevaerende Aar er en ny Vice-Konsulsstation oprettet<br />
i Blankenberghe, 3 Mile nordenfor Ostende.<br />
I Antwerpen indkjöbtes for svensk Kegning:<br />
De af svenske og norske Fartöier i 1884 erlagtc Konsulsafgifter udgjordc:<br />
Til hervaerende Sömandskirke indk<strong>om</strong> s<strong>om</strong> frivillige Gaver fra svenske og<br />
norske Skibsförere:<br />
Antallet af syge og skibbrudne Sömänd der have modtaget Understöttelse<br />
af Generalkonsulatet og senere bleve hjemsendte udgjorde i 1884 svenske 4 og<br />
norske 34.<br />
Antallet af Paa- og Afmönstringer i Antwerpen opgik til:<br />
Antallet af römte Söfolk udgjorde:<br />
Gjennem Generalkonsulatet bjemsendtes:<br />
Antallet af Skrivelser Aar 1884 fra Generalkonsulatet udgjorde:
519<br />
Trælast<strong>handel</strong>en.<br />
Den samlede Import af Traelast til Belgien udgjorde:<br />
Ifölge Opgave fra Societé C<strong>om</strong>merciale Industrielie & Maritime dAnvcrs<br />
gik der af ovennsevnte Import til Antwerpen:<br />
Af denne Import k<strong>om</strong> fölgende Kvanta:<br />
Nedenstaaende Oversigt giver en Illustration af det Forhold de hersteds<br />
hyppigat forek<strong>om</strong>mende Dimensioner indtage i Importen.
520<br />
Af Plankor indförtes til Antwerpen:<br />
Af Battens:<br />
Af Bord:<br />
Ovenstaaende statistiske Opgaver över Importen til Antwerpen viser en<br />
betydelig Forögelse i Kubriken saget Virke. Specielt gjselder dette for Battens<br />
2 V, X7, hvilke Dimensioner ere af saerlig Betydning her paa Pladsen.
521<br />
Detsatnme gjaldt for Plankor 3" X 9", hvoraf idethele importerades över<br />
30,000 Stykkcr mere end i 1883.<br />
Grunden til denne ganske store Stigen i Indförselen turde vsere at söge<br />
i den ved Verdensudatillingen hersteds foranledigede forögcde Eftcrspörgsel efter<br />
Bygningsmateriel.<br />
Ogsaa for huggen Lasts Vedkoinmende viser der sig en Forögelee, modens<br />
Importens Omfång i 1884 dog staar tilbage for Aarene 1882 og 1881.<br />
En Formindskelse er derimod fremtrEedende i Importen af Kassebord, nsermest<br />
s<strong>om</strong> en Fölge af den i Amerika ophörte Streike blandt Glasarbeiderne og<br />
deraf fölgende Formindskelse i Efterspörgselen efter Belgisk Vinduesglas, til<br />
hvis Indpakning en Kvantitet af usonte Bord anvendtes i Aaret 1883.<br />
Med Undtagelso af l:ste Klassea Virke stillede Priserne sig gjennemgaaendc<br />
lavere saaledes s<strong>om</strong> nsermere fremgaar af nedenstaaendo Tabel:<br />
Dimensioner og Slags
522<br />
Ovenstaaende Priser ere for Planker og Baltens pr löbende Metres, for<br />
hövlede Bord pr Kvadratmetres.<br />
De i forrige Aarsrapport <strong>om</strong>handlede Bestrsebelser for at faa gjennemfört<br />
en Lettelse eller fastslaa en Verifikation af den i Belgien gjaeldende ussedvanlig<br />
höie Toldbeskatning af Traelast have hidtil ikke fört til det forönskede Resultat.<br />
Det af Tydskland sonest tagne Skridt til en yderligere Toldforhöiclse<br />
paa Traelast har givet den belgiske Kegjering et nyt Stöttepunkt for Bibeholdelsen<br />
af denne for Landets Finantser saa inbringende Beskatning. Naar man<br />
ser hen til den i Belgien fremdeles herskende industrielie Krise og betaenker<br />
det intime Forhold, hvori Traelastforretningcrnc staa til samme, synes Udsigterne<br />
for en Fremgang i denne for vore Lande saa vigtige Exportartikel ingcnlunde<br />
at vaere lyse.<br />
Træmasse.<br />
Siden Afgivelsen af seneste Eapport er der ingen navnevserdig Förändring<br />
foregaaet i Omfånget af Importen af vor niekaniske Granmasse; denne synes<br />
tvertimod at vsere i Aftageude, navnlig grandet paa den staerke konkurrense<br />
med Tydskland, hvis Produkt kan leveres 50 Cent. pr 100 Kilos billigere.<br />
Ogsaa i Konkurrensen med Frankrig, Schweiz og Tydskland ligger vor<br />
Export af Sulfit Masse stserkest under.<br />
Dette Stof synes mere og mere at vinde Indpas hos Papirfabrikanterne<br />
hcr, til Fortrsengsel af den blegede chemiske Masse. Nogen större Import af<br />
brun Masse finder for Tiden ikke Sted. Transiten över Antwerpen til Frankrig<br />
har i det sidste Aar aftaget ikke ubetydeligt.<br />
Angaaende den fra eller över Antwerpen foregaaende Export af Raastof<br />
og Kolonialvarer specielt til vore Lande foreligge endnu ikke statistiske Opgaver.<br />
Nogle Forandringer i Toldtariffen har i det forlöbne Aar ikke fundet Sted.<br />
Stanley (Falklandsöarne).<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Alfred Kirseb<strong>om</strong>.<br />
Hamnen besöktes under år 1884 af 39 fartyg, deraf 21 engelska, 14<br />
tyska, 1 norskt, 1 amerikanskt, 1 holländskt <strong>och</strong> 1 italienskt. Införseln uppgick<br />
till ett värde af <strong>om</strong>kring 68,000 £, hvaraf större delen k<strong>om</strong> från England.<br />
Utförselns värde uppgick till <strong>om</strong>kring 120,000 £; bland utförselsartiklarne<br />
må nämnas ull, fårskinn, hudar, ben, horn <strong>och</strong> talg.<br />
George M. Dean.
Triest den 28 maj 1885.<br />
523<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Till hufvudstationen ank<strong>om</strong> endast ett svenskt segelfartyg med 11 mans<br />
besättning, alla svenskar; det k<strong>om</strong> från Macassar med 6,000 säckar kaffe <strong>och</strong><br />
afgick till Cette med 216,315 stycken stäf.<br />
Af norska fartyg ank<strong>om</strong>nio 29 <strong>om</strong> 13,191 tons; dessa hade tillsammans<br />
en besättning af 384 man, hvaraf 335 norrmän, 26 svenskar <strong>och</strong> 23 utländingar;<br />
11 af- <strong>och</strong> 11 påmönatrades; en man k<strong>om</strong> på hospitalet; 5 man rymde<br />
från ett fartyg, men blefvo arresterade <strong>och</strong> åter <strong>om</strong>bordförda.<br />
De norska fartygen ank<strong>om</strong>mo från följande länder, <strong>och</strong> lasten bestod hufvudsakligen<br />
af följande varor:<br />
De härifrån afgångna norska fartygen hade följande destinationer <strong>och</strong> varor:
524<br />
Från Sverige hitfördes inga varor direkt, deremot ank<strong>om</strong> till Fiume, för<br />
första gång, direkt från Piteå, ett svenskt segelfartyg med 1,550 tunnor tjära,<br />
värda cirka kronor 35,000; lasten såldes i detalj efter ett pris af 18 till 19<br />
fl. pr heltunna.<br />
Från Norge direkt hitfördes med 7 norska ångfartyg rundfisk c:a vog 57,976<br />
dessut<strong>om</strong> 62 tunnor tran.<br />
De från Norge hitförda varor hade ett sammanlagdt värde af e:a kr. 652,000,<br />
mot kr. 753,000 året förut. — Priserna för rundfisk varierade från fl. 52<br />
<strong>och</strong> ned till fl. 40 pr qvintal, med diskonto.<br />
Redan sedan några år finnes ingen direkt förbindelse mellan Adriatiska<br />
hafvet <strong>och</strong> de Förenade rikena; till följd deraf befordras de varor s<strong>om</strong> sändas<br />
dit via Hull <strong>och</strong> Hamburg. Den vägen befordrades år 1884:<br />
Till Stockholm: 8,376 kg torkad frukt, 5,300 kg kryddor, fenkol etc.,<br />
477 kg olivolja, 4,231 kg maecaroni, 8,279 kg vin <strong>och</strong> likör, 4,384 kg gummi,<br />
5,114 kg apelsinskal, 5,349 kg lagerbärsblad, 2,682 kg medicinalier etc. <strong>och</strong><br />
2,192 kg insektpulver oeh insektbl<strong>om</strong>mor, summa 46,384 kg.<br />
Till Göteborg: 34,796 kg torkad frukt, 29,934 kg kryddor, fenkol etc,<br />
34,500 kg bönor, 459 kg kaffe <strong>och</strong> thé, 461 kg mandel, 202 kg likör, 9,668 kg<br />
gummi, 7,304 kg apelsinskal, 1,625 kg lagerbärsblad, 542 kg insektbl<strong>om</strong>mor etc.<br />
oeh 15,908 kg hampa, summa 135,399 kg.<br />
Till Malmö: 19,194 kg torkad frukt, 2,332 kg kaffe, 10,000 kg bönor,<br />
1,533 kg mandel, 409 kg olivolja, 2,514 kg apelsinskal <strong>och</strong> 147 kg insektpulver,<br />
summa 36,129 kg.<br />
Tillsammans till Sverige:<br />
Till Norge befordrades härifrån, äfven via Hull <strong>och</strong> Hamburg:<br />
Tillsammans till Norge:<br />
Följande frakter noterades från Triest:<br />
Segelfartyg: Marseille <strong>och</strong> Cette francs 12 ä 14 pr 42 franska kubikfot,<br />
med 5 X. Bordeaux 14 a 15'/2 francs pr 42 fr. kubikfot in full, med en<br />
gratifikation. Algeriet 24 a 26 frcs pr 100 bräder 12'XH"X1" franskt mått,<br />
med 5 %. Sicilien 24 å 26 lire pr 100 bräder 12'X12"X1" venetianskt<br />
mått, med 5 %. Grekland 28 a 30 francs pr 100 bräder 12'X12"Xl"<br />
venetianskt m&tt, med 5 %. Alexandria (Egypten) 24 å 26 fres pr 100 bräder<br />
12'X10"X1" venetianskt mått, med 5 %. Batum (Svarta hafvet) l'/a frcs
525<br />
pr t<strong>om</strong>ma petroleumfat; derifrån till en adriatisk eller medelhafshamn 3 1 /,<br />
frcs pr rund tunna petroleum, med 5 %. Brasilien, med mjöl i tunnor, 22 sh.<br />
6 d. a 27 sh. 6 d. pr ton in full, med en gratifikation.<br />
Ångfartyg: Cette 13, Bordeaux 15 frcs pr 42 franska kub.-fot in full.<br />
England, Irland etc. 11 ä 13 sh. pr 1,015 kilo in full. Batum <strong>och</strong> retur<br />
5Vj frcs pr rund tunna petroleum in full. Brasilien, för att lossa i flera<br />
hamnar, 35 sh. pr ton mjöl i tunnor in full. Newyork 22 sh. 6 d. å 25<br />
sh. pr ton in full.<br />
Från Fiume noterades samma frakter.<br />
Till Triest ank<strong>om</strong>mo år 1884:<br />
Från Triest afgingo:<br />
I. Efter nationalitet fördelas de ank<strong>om</strong>na fartygen:
II. Efter afgångsorten:<br />
526
III. Efter destinationsorten:<br />
527
528<br />
Hufvudinförseln till Triest utgjorde:
Hufvudutförseln utgjordes af:<br />
529<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 35
Införselns värde utgjorde:<br />
<strong>och</strong> utförselns:<br />
530
531<br />
Eller tillsammantagna in- <strong>och</strong> utförsel:<br />
De med svensk-norska fartyg införda värden uppgingo 1884 till fl. 2,748,108<br />
mot i 1883 fl. 3,315,881, <strong>och</strong> värdet af de från Sverige-Norge införda varor<br />
1884 fl. 478,427 mot fl. 488,892 i 1883. Med svensk-norska fartyg utfördes<br />
1884 för fl. 632,371 mot fl. 500,004 i 1883.<br />
Uti förestående sjöledes verkstälda in- <strong>och</strong> utförsel deltogo följande nationers<br />
fartyg med nedannämnda värden:<br />
Med hänsyn till härk<strong>om</strong>st- <strong>och</strong> bestämmelseort fördelas in- <strong>och</strong> utförseln:
532<br />
Den österrikisk-ungerska <strong>handel</strong>sflottan bestod år 1884 af följande fartyg:<br />
dessut<strong>om</strong> :<br />
Kursvariationer år 1884:<br />
Ångfartyg:<br />
Segelfartyg:
533<br />
Aktier:<br />
Antalet af i Triest födda barn utgjorde år 1884 5,085 mot 5,107 år<br />
1883, deraf voro 363 dödfödda; 4,281 af äkta <strong>och</strong> 804 af oäkta börd.<br />
Dödligheten uppgick till 5,012 år 1884 mot 4,344 året förut. Nativiteten<br />
uppgick således till 32.13 på 1,000 invånare, räknadt på en befolkning af<br />
148,245; mortaliteten utgjorde 45.97 på 1,000 invånare.<br />
Sjöfarten på Fiume år 1884 iuhemtas af nedanstående:<br />
Bland de i fjor hitk<strong>om</strong>na norska lastångarne hafva några funnit sysselsättning<br />
med månadsbefraktningar, <strong>och</strong> oaktadt frakterna ej varit höga, lära dock<br />
rederierna funnit det vara uträkning att hålla fartygen i denna trade; förut<strong>om</strong><br />
de ångare s<strong>om</strong> i fjor blefvo befraktade, <strong>och</strong> s<strong>om</strong> ännu fara i månadsbefraktning,<br />
hafva några andra norska båtar i år antagit samma sysselsättning. I anledning<br />
häraf tillåter jag mig vördsamt bemärka, att, till följd deraf att de Förenade<br />
rikenas fartyg ej ega rättighet att idka kustfart, dessa ofta möta svårigheter<br />
att blifva antagna i månadsbefraktning, då befraktarne preferera de nationers<br />
fartyg s<strong>om</strong> äfven kunna idka kustfart, <strong>och</strong> det vore i de Förenade rikenas<br />
fartygs intresse <strong>om</strong> i nästa <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktat, s<strong>om</strong> de Förenade rikena<br />
k<strong>om</strong>ma att afsluta med den österrikisk-ungerska monarkien, denna förmån, s<strong>om</strong><br />
andra nationer ega, kunde möjligtvis tillförsäkras äfven de höga kontraherande<br />
parternas fartyg.<br />
Angående de länge <strong>om</strong>talade jernvägsprojekten för att sätta Triest i stånd<br />
att kunna konkurrera med ungerska <strong>och</strong> andra banor, är dervid hittills litet<br />
eller ingenting gjordt; man förväntade, att redan i denna månad arbeten<br />
skulle påbörja med Herpelje-sammanbindningsbanan, men något väsentligt arbete<br />
har man ännu ej företagit.<br />
Den österrikiska jernvägsk<strong>om</strong>itén, s<strong>om</strong> inser nödvändigheten af en bättre<br />
jernvägsförbindelse för Triest, hufvudsakligen för att upphjelpa den härvarande<br />
<strong>handel</strong>n, har nu delat sig i tre grupper; en grupp begär en linie från Rudolfsbanan<br />
till Divaca, för att derifrån bilda en anknytning med Herpelje—Triestbanan;<br />
en annan grupp föreslår Predilbanan, för att förbinda Tarvis öfver<br />
Predil med Görz, <strong>och</strong> den 3:dje gruppen begär Tauerbanan.
534<br />
Ehuruväl alla erkänna s<strong>om</strong> en högst vigtig sak att k<strong>om</strong>ma till ett slutresultat<br />
för att hjelpa Triest, k<strong>om</strong>mer det säkerligen att vara ännu en tid<br />
innan saken afgöres.<br />
När Triest skall upphöra att vara en frihamn är ännu ej afgjordt; dock<br />
är det att förvänta i den närmaste tiden. Meningarna <strong>om</strong> Triest derefter skall<br />
stå sig bättre eller sämre, äro mycket delade, <strong>och</strong> är det icke godt att förutse<br />
följderna.<br />
Sundhetstillståndet är äfven för närvarande, så väl här i staden s<strong>om</strong> uti<br />
<strong>om</strong>gifningen, tillfredsställande; af smittkoppor förek<strong>om</strong>ma numera endast några<br />
få fall i veckan.<br />
Danzig den 17 juni 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
J. C. Lindman.<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Hela antalet med last ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde således 176 <strong>om</strong> 44,209<br />
tons, deraf 79 svenska <strong>om</strong> 16,913 <strong>och</strong> 97 norska <strong>om</strong> 27,296 tons; sammanlagda<br />
antalet af med last afgångna fartyg utgjorde 169 <strong>om</strong> 44,803 tons, deraf<br />
79 svenska <strong>om</strong> 20,042 <strong>och</strong> 90 norska <strong>om</strong> 24,761 tons.<br />
Danzigs <strong>handel</strong> <strong>och</strong> skeppsfart erfor år 1884 en betydlig minskning, hufvudsakligast<br />
gäller detta spanmåls<strong>handel</strong>n. De sjöledes ank<strong>om</strong>na fartygens antal<br />
var 252 mindre än förra året <strong>och</strong> 372 mindre än år 1882 samt utgjorde<br />
blott 1,790, till större delen ångfartyg. De afgångnas antal var 1,805 (således<br />
258 färre än året förut). Bland dessa afgingo med trälast 695 fartyg (181<br />
färre), med spanmål 231 (476 färre) <strong>och</strong> 484 fartyg med diverse varor; i<br />
barlast 387 (således 134 flere).<br />
För spanmåls<strong>handel</strong>n var året ganska ofördelaktigt, <strong>och</strong> en ovanlig liflöshet<br />
rådde intill fram i juli månad, då utförseln småning<strong>om</strong> <strong>och</strong> progressivt tilltog,
535<br />
gynnad af den ovanligt rika skörden. Totalexporten kunde dock ej hinna till<br />
mera än hälften af förra årets, <strong>och</strong> jemförd med 1882 åra utgjorde den ej<br />
stort mera fin en tredjedel, ja den har under de senare 25 åren aldrig varit<br />
så ringa s<strong>om</strong> sistlidet år. Prisen nedgingo betydligt å alla spanmålsslag. Skörden<br />
var på det hela den rikaste <strong>och</strong> bästa Vestpreussen haft under de sista<br />
tolf åren. Hvete <strong>och</strong> råg lemnade 110 % af en medelskörd, korn 95 %,<br />
hafre något mera <strong>och</strong> ärter nästan en medelskörd.<br />
Utskeppningen nnder årets lopp var s<strong>om</strong> följer: hvete 71,795 tons, råg<br />
16,357 tons, ärter 2,776 tons, korn 7,815 tons, hafre 1,220 tons, summa<br />
$9,963 tons spanmål; vicker 181 tons, bönor 147 tons, hampa 163 tons, klöfverfrö<br />
217 tons, linfrö 46 tons, oljefrö 2,478 tons, summa 103,195 tons spanmål<br />
<strong>och</strong> frösorter.<br />
Trävaruutförseln var deremot stor, ehuru <strong>om</strong>kring l /« ringare än förra<br />
Årets; minskningen drabbade nästan alla sorter ut<strong>om</strong> furuplankor <strong>och</strong> bräder,<br />
hvaraf c:a 4,000 kub.-meter mera utfördes, samt ekplankor ooh bräder, hvaraf<br />
430 kub.-meter mera utskeppades. Utförseln bestod af furubjelkar 107,477<br />
kub.-meter (ä 33 kub.-fot), furuplankor <strong>och</strong> bräder 16,572 kub.-meter, splittra<br />
370 kub.-meter, sleepers af ek <strong>och</strong> furu 165,451 kub.-meter, ekstammar <strong>och</strong><br />
bjelkar 16,725 kub.-meter, ekplankor <strong>och</strong> bräder 15,618 kub.-meter, ekstäf<br />
5,773 kub.-meter, tallträvaror 22,655 kub.-meter, summa 350,641 kub.-meter.<br />
Danzigs <strong>handel</strong>sflotta bestod i början af år 1884 af 66 segel- <strong>och</strong> 16 ångfartyg.<br />
Under året förliste 1 seglare, kondemnerades 1, såldes 2, 1 nybyggdes<br />
<strong>och</strong> 1 inköptes, <strong>och</strong> var <strong>handel</strong>sflottan således vid 1885 års början 62 segel<strong>och</strong><br />
18 ångfartyg, med en drägtighet af 53,919 tons, samt 8 kustfartyg <strong>och</strong> 34<br />
Weichsel-ångbåtar.<br />
Hela antalet ank<strong>om</strong>na fartyg af olika nationaliteter utgjorde segelfartyg<br />
884, ångfartyg 906 eller tillsammans 1,790 fartyg <strong>om</strong> 791,334 tons, således<br />
c:a 76,000 tons mindre än år 1883. Deremot afgingo sjöledes 896 segelfartyg<br />
<strong>och</strong> 909 ångare eller tillsammans 1,805 fartyg med en drägtighet af 796,065<br />
tons.<br />
Sveriges skeppsfart härstädes var underkastad de allmänna tryckta förhållandena<br />
<strong>och</strong> mot förra året ank<strong>om</strong>mo 35 fartyg mindre. Minskningen i de<br />
ank<strong>om</strong>na fartygens lästetal utgjorde 5,133 tons. Särdeles trögt gick skeppsfarten<br />
under första halfåret; under senare halfåret visade sig en större <strong>och</strong><br />
tilltagande liflighefc. Exporten till Sverige af spanmål, mjöl <strong>och</strong> frö utgjorde<br />
ej stort öfver en tredjedel af det förra årets, <strong>och</strong> utförseln af andra varor var<br />
väl något, men ej betydligt större. Af hela utskeppningen till Sverige transporterades<br />
dock c:a '/3 l svenska fartyg.<br />
Importen af svenska produkter bestod förnämligast af gatsten <strong>och</strong> kalksten,<br />
uppgående för dessa varor till ett mycket större qvantum än förra året, hvaremot<br />
införseln af andra svenska produkter var obetydlig <strong>och</strong> vida mindre än<br />
år 1883.<br />
Summariska beloppet af inseglade bruttofrakten utgjorde för de svenska<br />
fartygen för resor från Sverige till distriktet kronor 31,123, för resor från<br />
utrikes ort till distriktet kr. 30,049 <strong>och</strong> för fraktfarter härifrån till Sverige<br />
kr. 30,449.<br />
Af svenska produkter infördes med svenska fartyg till Danzig: gatsten af<br />
granit 95,040 rhenl. kub.-fot, kalksten 124,416 rhenl. kub.-fot, osläckt Gotlandskalk<br />
600 halftunnor, tegel <strong>och</strong> eldfasta rör 41,153 stycken. Med 3 norska<br />
fartyg infördes svensk gatsten 16,848 rhenl. kub. fot <strong>och</strong> med 4 norska fartyg<br />
svensk kalksten 41,256 rhenl. kub.-fot.
536<br />
Medelprisen voro å följande svenska produkter från fartyget:<br />
Gotlands slipsten 12—24 tums diameter 60 pf. till 3 mark.<br />
Utförseln till Sverige med svenska fartyg bestod af råg 390 tons, hvete<br />
335 tons, oljefrö 200 tons, mjöl af hvete <strong>och</strong> råg 1,920 tons, summa 2,845<br />
tons spanmål, frö <strong>och</strong> mjöl, 500 tons kli, 78 tons stenkol, 570 tons socker,<br />
55 tons benmjöl <strong>och</strong> 215 tons oljekakor.<br />
Hela utförseln till Sverige med både svenska <strong>och</strong> andra fartyg bestod af:<br />
hvete 4,324 tons, råg 299 tons, korn 298 tons, summa spanmål 4,921 tons,<br />
mjöl af hvete <strong>och</strong> råg 3,039 tons, mjöl af potatis 42 tons, oljefrö 374 tons,<br />
summa 8,376 tons spanmål, mjöl <strong>och</strong> frö, 642 tons kli, 419 tons oljekakor,<br />
928 tons socker, 90 tons stenkol, 71 tons papper <strong>och</strong> takpapp <strong>och</strong> 75 tons<br />
benmjöl.<br />
Den norska skeppsfarten rönte likaledes en minskning, ehuru i ringare<br />
mån, <strong>och</strong> drägtigheten af de lika talrikt s<strong>om</strong> förra året ank<strong>om</strong>na norska fartygen<br />
utgjorde 2,216 tons mera. — Importen af norska produkter var betydligt<br />
större än förra årets. Den bestod hufvudsakligast af is, hvarmed ej mindre<br />
än 12 norska <strong>och</strong> 5 främmande fartyg ank<strong>om</strong>mo. Deremot uppgick hela exporten<br />
till Norge icke ens till hälften af 1883 års.<br />
Summariska beloppet af inseglade bruttofrakter för resor från Norge till<br />
distriktet utgjorde kronor 49,044, för resor från utrikes ort till distriktet<br />
kr. 297,000, för resor från distriktet till Norge kr. 57,791.<br />
De med norska fartyg hitförda norska produkter utgjordes af is 4,854 tons,<br />
granitsten 72,144 kub.-fot, fetsill till Danzig 913 norska tunnor, fetsill till<br />
Elbing 973 norska tunnor, summa 1,886 norska tunnor till distriktet, svafvel<br />
400 tons, <strong>och</strong> med 2 svenska fartyg norsk granitsten 17,712 kub.-fot.<br />
Utförseln till Norge med egna fartyg bestod af: råg 5,177 tons, hvete<br />
1,245 tons, ärter 553 tons, summa 6,975 tons spanmål, mjöl 100 tons, ekbjelkar<br />
50 tons <strong>och</strong> ekstaf 94 skock; med 1 svenskt fartyg ärter 30 tons, korn<br />
50 tons, <strong>och</strong> med 1 svenskt fartyg råg 250 tons, ekbjelkar 60 tons.<br />
Hela exporten till Norge med både egna <strong>och</strong> främmande fartyg utgjordes<br />
af: råg 8,458 tons, hvete 1,599 tons, ärter 402 tons <strong>och</strong> korn 230 tons, summa<br />
10,689 tons spanmål, 100 tons mjöl, 161 kub.-meter ekbjelkar <strong>och</strong> stammar<br />
samt 73 kub.-meter ekstaf.<br />
För fraktfarten var året särdeles ogynsamt <strong>och</strong> uuder en rik tillgång å<br />
fartyg kunde dessa endast på nedsatta vilkor erhålla frakter. Den ovanligt<br />
svaga exporten af spanmål under första halfåret var orsaken till detta förhållande,<br />
hvaruti dock förbättring inträdde mot hösten. Öfver fraktvilkorens<br />
medeltal kunna följande afslutningar under året upplysa:<br />
Till London 9 sh. 6 d.—12 sh. pr load furuträ.<br />
» Hull 11 sh. pr load furuträ.<br />
» Leith 10 sh. pr load furuträ.
537<br />
Till Westhartlepool 6 sh. 9 d.—11 sh. pr load sleepers.<br />
» Grimsby 10 Bh. 6 d. pr load ekbjelkar.<br />
» Bordeaux 28 1/2 frcs <strong>och</strong> 15 % pr last ekbräder.<br />
» S:t Nazaire 24 frcs <strong>och</strong> 15 % pr last furubjelkar.<br />
B B 15 sh. pr load ekbräder.<br />
» R<strong>och</strong>efort 24 frcs <strong>och</strong> 15 % pr last ek- <strong>och</strong> furuträvaror.<br />
B Gent 9 sh. pr load eksleepers.<br />
» Rotterdam 1 sh. 6 d. pr quarter hvete.<br />
» Stockholm 35 pf. pr ctr oljekakor.<br />
B Göteborg<br />
8 mark pr ton hvete <strong>och</strong> råg.<br />
» Christiania<br />
» Trondbjem 9 mark pr ton råg.<br />
» Malmö 7 V, mark pr ton hvete <strong>och</strong> råg.<br />
B Landskrona 25 pf. pr ctr socker.<br />
» Helsingborg 30 pf. pr ctr oljekakor.<br />
B Möss 7'/3—8 mark pr ton hvete <strong>och</strong> råg.<br />
B Köpenhamn 5'/i mark pr ton råg, 6 mark pr ton hvete.<br />
B Randers 7 Va mark pr ton hvete.<br />
Klbings <strong>handel</strong> <strong>och</strong> fabrikväsen tilltog i <strong>om</strong>fång, ehuru spanmålsutförselD<br />
till grannstäderna blef betydligt ringare. Staden besöktes under året sammanlagdt<br />
af 78 fartyg, hvaribland voro två norska med fetsill, men intet svenskt<br />
fartyg. Deremot afseglade 85 fartyg, hvaraf med last 49 <strong>och</strong> i barlast 36.<br />
Exporten till utrikes ort bestod af råg 315 tons, ärter 20 tons, summa<br />
kornvaror 335 tons, <strong>och</strong> diverse produkter 7,243 tons.<br />
Till Königsberg, Danzig <strong>och</strong> städerna vid Haff utfördes hvete 412 tons,<br />
råg 228 tons, korn 10 tons, ärter, bönor <strong>och</strong> frö 71 tons, summa 721 tons,<br />
<strong>och</strong> diverse andra produkter 4,657 tons; hela exporten uppgick till 12,956 tons.<br />
Till Norge <strong>och</strong> Sverige exporterades intet.<br />
Elbings <strong>handel</strong>sflotta bestod vid slutet af år 1884 af 11 ångare <strong>och</strong> 2<br />
segelfartyg, summa 13 fartyg, med en drägtighet af 3,264 kub.-meter. För<br />
utländsk räkning byggdes under året 8 sjöångare <strong>och</strong> 8 flodångare, bland hvilka<br />
8 sjöångare voro 6 torpedobåtar; för närvarande äro 23 torpedobåtar under<br />
byggnad för tyska marinens räkning <strong>och</strong> dessut<strong>om</strong> 9 torpedobåtar för kinesiska<br />
riket.<br />
Intet svenskt fartyg drabbades af sjöskada vid härvarande kust; men ett<br />
norskt, nemligen skonaren »Amalia» från Kristiansand, destinerad till Randers<br />
med en trälast från Gefle, ink<strong>om</strong> den 2 augusti för nödhamn. Fartyget var<br />
mycket läck <strong>och</strong> blef, enär det äfven var medtaget af ålderd<strong>om</strong> kondemneradt<br />
<strong>och</strong> härstädes såldt.<br />
Aug. af Segerström.
538<br />
Lourenço Marques (Mozambique) den 31 maj 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
I 1884 ank<strong>om</strong> til Distriktet 15 norske Seilfartöier, drajgtige 3,347 Tons,<br />
ined Ladning af Stykgods, 9 drsegtige 1,803 Tons i Ballast; 22 af FartSierne,<br />
drtegtige 4,142 Tons, afgik med Ladning og 1 förliste paa Kysten af Madagaskar.<br />
Fire svenske Fartöier, drsegtige 1,402 Tons, ank<strong>om</strong> og afgik med Ladning.<br />
Vaerdien af Import og Export i 1884 udgjorde for de forskjellige Havne:<br />
eller en Totalimport af £ 305,111 og en Totalexport af £ 254,666.<br />
Indförselstolden udgjorde £ 45,111 og Exporttolden £ 5,700.<br />
For Hovedstationens Vedk<strong>om</strong>mende lad Begyndeisen af Aaret formode en<br />
betydelig Udvikling af Handeln. Opdagelsen af Guldminer i <strong>om</strong>trent 120 engl.<br />
Milcs Afstand fra Lourenco Marques paa Grendsen af Swasiezland og Transwaal<br />
gav Anledning til Ank<strong>om</strong>sten af talrige Guldgravere med Dampskibe fra Natal.<br />
S<strong>om</strong> saedvanligt vare Kygterne <strong>om</strong> nsevnte Miners Righoldighed overdrevne<br />
og hidlokkede desvaerre en Mängde ubemedlede Folk, s<strong>om</strong> formeente at have<br />
i Guldgravningen et let indbringende Arbeide for sig, og hvortil ingen Kapital<br />
var nödvsendig.<br />
Mange forlod endog sikkre <strong>om</strong> end beskedne Stillinger for at hengive sig<br />
til den uvisse Guldgravning. Resultaten blev da ogsaa, at kun saadanne, bvis<br />
Profession alt var Guldgraver, holdt ud og Besten havde at vende tilbage til<br />
Udgangspunktet, hvis Savn, Sygd<strong>om</strong> og Elendighed ei havde ladet dem ynkelig<br />
<strong>om</strong>k<strong>om</strong>me. — Moodies Reef har i ethvert Fald viist sig at vaere paa flere<br />
Steder af en vis Righoldighcd og havde ved Aarets Slutning en Befolkning af<br />
<strong>om</strong>trent 1,000 Guldgravere.<br />
Indvandringen, foraarsaget ved Guldfebern, var saaledes af kort Varighed.<br />
Samtidig dermed ank<strong>om</strong> betydelige Qvantiteter af Maskiner til Bearbeidelse<br />
af de gamle Guldminer i Lijdenburg-Distriktet i Transwaal, hvor forskjellige<br />
K<strong>om</strong>pagnier havde dannet sig.<br />
Transporten af saa tungt Material nödvendiggjorde Ank<strong>om</strong>sten af 200 Oxwagons,<br />
s<strong>om</strong> transporterede Maskiner og Tilbehör til Bestemmelsestedet i<br />
Transwaal. Til Transport af Varer ank<strong>om</strong> 150 Oxwagons, og Ladningerne s<strong>om</strong><br />
dermed sendtes til Transwaal belöbe sig til c:a £ 16,000, hvorpaa det hervserende<br />
Told kun beregner 3 % Transit.<br />
Guldk<strong>om</strong>pagnierne synes desvaerre ei at have noget gunstigt Besultat af<br />
deres Arbeide, saa det er at antage at den ved <strong>om</strong>talte Transport til hervserende<br />
Handel givne Impuls kun er af aldeles forbigaaende Natur.
539<br />
Ligesaalidt foreligger der cndnu nogen Sikkerhed for Udförseln af Jernbaneprojektet<br />
herfra til Transwaal. I Slutningen af Juli udbröd Oprör blandt<br />
540<br />
För b<strong>om</strong>nll till ryska hamnarna i Östersjön har frakten betalts med 1/2<br />
d. in full ä 7, d. <strong>och</strong> 5 % pr eng. ffi.<br />
Vexelkursen på London varierade mellan 19 d. <strong>och</strong> 22 d. pr milreis.<br />
Helsotillståndet har varit tillfredsställande <strong>och</strong> inga epidemiska sjukd<strong>om</strong>ar<br />
hafva hemsökt distriktet.<br />
Herm. Lundgren.<br />
Valparaiso (Chile <strong>och</strong> Bolivia) den 29 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
II*.<br />
Chiles Handel har i 1883 og 1884 lidet af den almindelige Tilstand i de<br />
sidste Aars Forretnings Gäng. Dets hovedsaglige Produkter, Kobber og Hvede,<br />
gik ned i Priser ifölge almindelig Överproduktion. Isser den förste Artikel,<br />
s<strong>om</strong> er i stadig Palden, har hävt Indflydelse paa Handelebalancen. Medens for<br />
nogle Aar siden Chile var det förste Land for Kobber (Aar 1879 leverede<br />
Chile 49, Spanien 33 og Nord-Amerika 23 Tusinde Tons), saa er det nu k<strong>om</strong>men<br />
ned til tredie Rsekke (1883 gav Nord-Amerika 52, Spanien 43 og Chile<br />
41 Tusinde Tons). Man er her nu tvungen at gjöre alt muligt for at perfektionere<br />
Produktionsmaaden og at söge Lettelse i K<strong>om</strong>munikationen ved nye<br />
Jernbaner, hvor dette er muligt. Rige Kobberrniner i Bolivia maatte standse<br />
Arbeide, da Transporten ved Muldyr ikke svarer Regning. I Chile er nu Udförselstolden<br />
afskaifet.<br />
Billige Skibsfragter understötte den forrige Maaned begyndte Udförsel af<br />
dette Åars Hvede; isser fra Syden er en god Deel udfört. Byg er nu ogsaa<br />
blevet en Udförselsartikel til Europa, medens hidtildags blöt udskibedes til Norden,<br />
hovedsaglig til Salpeterdistrikterne. — Man havde i England fundet ud,<br />
at det lyse toradige Byg er af sserdeles god Beskaffenhed for Maltning. I<br />
Christiania vil sandsynlig Forsög gjöres med direkte Förbindelse hertil for Byg.<br />
Store Kvantiteter saadant Byg er her endnu ikke at erholde, men de gode Priiser<br />
ville opmuntre Avlingen. Betingelse er at det maa tserskes paa den gamle,<br />
her deels mindre brugeligé Maade med Heste.<br />
Salpeter gik ogsaa ned i Priis ifölge af Överproduktion. Da denne Artikel<br />
blöt erholdes fra Provindsen Tarapaca, Norden af Chile, saa er imelleui<br />
Producenterne en Overeensk<strong>om</strong>st bragt i Stånd, hvorefter hver Mine eller Eier<br />
maanedlig forskiber blöt et fastsat Kvantum. Fölgen heraf er, at Priiserne i<br />
Europa holde sig paa et Pankt, at Tab undviges. Man vil have fundet, at<br />
dets Anvendelse til Gjödning for Sukkerrör ikke svarer til Forretningen. Afsaetningen<br />
tiltager ikke. Med Tiden vil Regjeringen vasre nödsaget at nedsoette<br />
den höie Udförselstold 1 Sh. pr 100 Kilo.<br />
Guanoudförselen har i lang Tid vaeret standset. S<strong>om</strong> för meldt, solgtes<br />
ved Auktion en Million Tons, for at Regjeringen kunde tilstille Halvdelen af<br />
Udbyttet til de peruanske Kreditorer efter Overeensk<strong>om</strong>st med Majoriteten af<br />
disse. Et fransk K<strong>om</strong>pagnie var Kjöber og til betydelig bedre Priis end alle<br />
övrige Anbud. Udförselen gik for sig kort Tid, men Kjöberen begyndte klage<br />
* Afd. I. te sid. 177.
541<br />
över at Chile ikke opfyldte sine Forpligtelser. Man vil vide, at Selskabet sikkrede<br />
sig Kontrakten for derved at udföre en anden Börsforretning, og da<br />
denne var Iykket, saa maatte det söge at k<strong>om</strong>me fri fra Kontrakten. Medens<br />
Sägen blev forhandlet for Resten, k<strong>om</strong> begge Dele overens <strong>om</strong> at ophaeve Salget.<br />
En ny Termin blev ansat for Auktion paa 400,000 Tons. I naaste Uge<br />
vil Anbudene blive aabncde, og Udförsel af Guano saaledes snart paa Nyt begyndes.<br />
Statistiken viser Chiles Handel for 1883 Import 61 Millioner, Export<br />
81 1/4 Millioner Dollars.<br />
Men det tilsyneladende höie Overskud af Export vil <strong>om</strong>trent forsvinde ved<br />
den Omstaendighed, at Importen er antagen efter Toldtariffens Angave, Varernes<br />
Vaerdie beregnet til 3 Sh. 2 D., medens Sedlerne, nu det meste Cirkulationsmiddlet,<br />
har bevaeget sig mellem 2 Sb. 2 D. og 2 Sh. 11 D., medens<br />
Exporten er ansat efter den deelarerede Dags Vserdie.<br />
Udfdrselen af chilenske Produkter var 1883:<br />
De bestaae hovedsagelig i: Hvede 6,268,000, Byg 602,000, Hvedemeel<br />
824,000, Valnödder 231,000, Honning og Vox 286,000, Lajder 977,000,<br />
Huder 363,000, Uld 894,000, Kobber 16,027,000, Solv 5,083,000, Guld<br />
131,000, Kul 977,000, Guano 5,263,000, Salpeter 32,044,000, Jod 2,987,000,<br />
Borax 424,000 Doll.<br />
Importen for Konsumtion var i samme Tid:<br />
Nogle Specifikationer at anföre:
542<br />
Kaffe 889,000 Kilo, 361,000 Doll.; Te 271,000 Kilo, 598,000 Doll.; Mate<br />
3,116,000 Kilo, 606,000 Doll.; Sukker, raa 12,850,000 Kilo, 1,654,000<br />
Doll.; Raffineret Sukker 13,075,000 Kilo, 2,947,000 Doll.; Kul 226,000<br />
Tons, 1,829,000 Doll.; Viin 739,000 Doll.; Bleget B<strong>om</strong>nldatöi 2,581,000<br />
Doll.; ubleget 1,909,000 Doll.; Trykte B<strong>om</strong>uldstoier 2,317,000 Doll.; Saekke<br />
og Srekketöi 1,680,000 Doll.; Svovel 1,931,000 Kilo, 135,000 Doll.; Klipfisk<br />
89,000 Kilo, 13,000 Doll.; Öl 121,000 Dusin Flasker, 385,000 Doll., deraf<br />
var fra England 41,000 og fra Tydskland 78,000 Dusiner; Fyretikker, 5,533<br />
Kollis, 167,000 Doll., deraf fra Frankrig 190, England 1,012, Tydskland<br />
4,221 og Italien 110 Kollis eller Kasser.<br />
Importen var fra fölgende Lande:<br />
England 21,538,000, Tydskland 10,016,000, Frankrig 8,935,000, Argentinien<br />
3,617,000, Nord-Amerika 3,601,000, Peru 3,533,000, Brasilien<br />
693,000, Italien 531,000, Uruguay 433,000, Spanien 419,000, Ecuador<br />
292,000, Belgien 213,000, Indien 190,000, Kina 144,000 Doll.<br />
Exporten var til fölgende Lande:<br />
England 58,962,000, Frankrig 6,209,000, Tydskland 4,814,000, Peru<br />
4,111,000, Nord-Amerika 1,667,000, Columbia 772,000, Bolivia 323,000,<br />
Ecuador 393,000, Uuruguay 317,000, Belgien 190,000, Brasilien 129,000 Doll.<br />
Belöbet for England er for höit; Skibe med Salpeter, Guano etc. klarere<br />
ud til Kanalen for Ordre for det meste. En stor Deel af disse Skibe beordres<br />
til Kontinentet, isser til Tydskland.<br />
Handelsosaetningen mellem de chilenske Havne indbyrdes anslaaes til <strong>om</strong>trent<br />
70 Millioner Doll.<br />
Toldindtraderne vare 25,215,000, deraf i Udförselstold 9,793,000 Doll.,<br />
hovedsagelig paa Salpeter.<br />
I Toldtariffen anssettes de forskjellige Varers Vserdi, hvilken periodisk<br />
revideres. Den almindelige Told er 25 Xj f° r Luxusartikler, syede Klseder,<br />
Meubler 35 %, Haandvserkstöi og Redskaber 15 %.<br />
Toldfrie ere: Kornvarer, Steenkul, Metaller, aedle og usedle, uforarbeidede<br />
s<strong>om</strong> Stangjern, Staal, Qviksölv, B<strong>om</strong>uld, Uld, Hamp, Trykkerier og Requisiter,<br />
ogsaa Trykpapir, Skibsredskaber s<strong>om</strong> Ankere, Kjetting, Tjaere og Beg, uhövlet<br />
Tömmer, Töndestav og raa Huder.<br />
Blöt Salpeter og Solv betale Udförselstold.<br />
Farten paa Chile var i 1883 med fölgende Nationers Skibe:
543<br />
Kystfarten er fri for alle Nationers Skibe og udförtes:<br />
Af disse vare chilenske Skibe:<br />
De chilenske Udförselsvarer, Korn, Salpeter og Guano, byde Interesse for<br />
gode Seilskibe. For Hvede foretraekkes Jernskibe og bevilges 2 Sh. 6 D. til<br />
5 Sh. mere Fragt for disse. Ordres k<strong>om</strong>me ogsaa med Betingelse blot for<br />
Jernskibe.<br />
De sidste Aars Fragter lavede ned saaledes s<strong>om</strong> man her aldrig har kjendt<br />
dem. I Begyndeisen af Aaret blev en Deel Skibe optagne for Korn i Syden,<br />
og saa er nu indtraadt nogen Bedring s<strong>om</strong> ikke er nbetydelig. Da nn ogsaa<br />
Guanoudförselen snart vil begynde, saa er det antageligt, at Fartöier vil gjöre<br />
lönnende Briser. Svenske Rederier, s<strong>om</strong> ellers regelmsessig sendte deres Skibe<br />
for denne Fart, vilde saaledes igjen hidsende deres Skibe. Guano og Salpeter<br />
fordre staerke Skibe, og de svenske s<strong>om</strong> almindelig k<strong>om</strong>me hertil ere vel kjendte.<br />
Guayaquil (Ecuador) den 31 mars 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
P. Gudde.<br />
Till president utsågs den 7 februari 1884 D:r T. M. P. Caamano; <strong>och</strong><br />
den nya regeringen måste genast med all kraft börja att söka råda bot för de<br />
skador s<strong>om</strong> tillfogats landets finanser under diktaturen. En af de första åtgärderna<br />
var införande af klingande mynt. Tack vare den återstälda freden i<br />
det inre kunde åkerbruk <strong>och</strong> industri åter börja trifvas <strong>och</strong> förkofra sig, <strong>handel</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> utvecklade sig lifligt, men beklagligtvis förorsakade den felslagna<br />
kakaoskörden både importörer <strong>och</strong> exportörer allvarsamma felräkningar<br />
<strong>och</strong> en <strong>handel</strong>skris kunde icke undvikas. Regeringen sökte hjelpa, men dess<br />
bemödanden räckte icke till, <strong>och</strong> i början af november utbröt ett uppror. För<br />
närvarande är visserligen åter lugnt, men ingen har något riktigt förtroende till<br />
framtiden.<br />
Kakaoskörden, s<strong>om</strong> år 1883 hade utgjort 150,116 qts, gaf år 1884<br />
176,954 qts eller 26,838 qts mera; oaktadt denna stegring är likväl 1884<br />
års skörd en af de sämsta vi haft, isynnerhet <strong>om</strong> hänsyn tages till den utveckling<br />
odlingen af kakao tagit. Utförseln af kakao utgjorde 180,100 qts.<br />
Hela utförseln från Guayaquil utgjorde 5,915,052 doll. (deraf kakao för<br />
3,782,100 doll.) mot 4,923,306 doll. år 1883. Tillökningen i exportens värde<br />
är endast skenbar <strong>och</strong> beror derpå att i 1884 års utförsel ingår myntadt silfver<br />
till ett värde af 859,807 doll.
544<br />
Till hanmen ank<strong>om</strong>mo 52 utländska seglande fartyg, hvaribland 33 tyska,<br />
7 franska, 7 danska, 4 chilenska <strong>och</strong> 1 norskt. De enda ångbåtar s<strong>om</strong> anlöpa<br />
här äro de s<strong>om</strong> tillhöra »Pacific Steam Navigation C<strong>om</strong>p.», två sädana<br />
anlöpa hvarje vecka, en k<strong>om</strong>mande norrifrån <strong>och</strong> en söderifrån.<br />
I stället för det gamla pesosmyntct <strong>om</strong> 8 realer skall från <strong>och</strong> med den<br />
1 januari innevarande år det nya myntet utgöras af en dollar <strong>om</strong> 10 realer<br />
(s. k. Sucre); i guld k<strong>om</strong>ma att preglas myntstycken <strong>om</strong> 20, 10, 4, 2 <strong>och</strong> 1<br />
sucre. Dessut<strong>om</strong> äro de båda bankerna i Guyaquil berättigade att utgifva sedlar<br />
på 1,000, 100, 50, 25, 20, 10, 5 <strong>och</strong> 1 sucre.<br />
»Banco del Ecuador» har ökat sitt kapital under året, <strong>och</strong> utgör det nu<br />
1 1/2 million pesos; banken delade ut 20 % mot 33 % år 1883.<br />
En ny bank, »Banco internacional», bildades under året med ett kapital<br />
af 800,000 sucres.<br />
»Banco de credito hipotecario» lemnade en utdelning af 16 % mot 15/»<br />
% år 1883.<br />
»Banco del Ecuador» sålde 3 dagars vexlar på London efter ett pris vexlande<br />
mellan 151 <strong>och</strong> 157 doll för 20 £, på Paris efter 150 a 156 doll. för<br />
500 fres; efter den 21 augusti upphörde banken att sälja några vexlar <strong>och</strong><br />
köpte i stället så mycket den kunde för att bereda sig pä striden med den<br />
nybildade banken.<br />
E. W. Garbe.<br />
Innehåll: Aden (sid. 456), Alger (sid. 450), Antwerpen (sid. 514), Barcelona (sid.<br />
465), Bremen (sid. 506), Cadiz (sid. 457), Calcutta (sid. 499), Christchurch (sid. 498), Danzig<br />
(sid. 534), Djeddah (sid. 502), Dresden (sid. 477), Georgetown (sid. 500), Guayaquil<br />
(sid. 543), Havanna (sid. 504), Honolulu (sid. 505), La Valetta (sid. 449), Lourenço Marques<br />
(sid. 538), Melbourne (sid. 501), Pernambuco (sid. 539), Port au Prince (sid. 503), Port of<br />
Spain (sid. 500), San D<strong>om</strong>ingo (sid. 502), Shanghai (sid. 480), Singapore (sid. 504), Sorrento<br />
(sid. 511), Stanley (sid. 522), Triest (sid. 523), Valparaiso (sid. 540), Wellington (sid. 498).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 9.<br />
Bahia den 16 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas skeppsfart på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Summariska beloppet af inseglade bruttofrakter utgjorde för de ank<strong>om</strong>na<br />
svenska fartygen 6,434 £, för de afgångna 5,644 £, för de ank<strong>om</strong>na norska<br />
fartygen 23,369 £, för de afgångna 13,000 £, eller tillsammans 48,447 £<br />
år 1884 mot 31,369 £ år 1883.<br />
Frakterna vexlade mellan 20 sb. <strong>och</strong> 27 sb. 6 d. samt 5 % till Kanalen<br />
för order ocb mellan 20 sb. <strong>och</strong> 22 sh. 6 d. samt 5 % till Nordamerikas<br />
Förenta Stater, allt pr ton socker <strong>om</strong> 1,150 kg. netto.<br />
Kursen följde samma vexlingar s<strong>om</strong> den i Kio de Janeiro; i januari 21/i<br />
d., i juni 20 d. <strong>och</strong> i december 19V, d. pr milreis.<br />
Den tryckta stämningen på både de europeiska <strong>och</strong> de nordamerikanska<br />
konsumtionsmarknaderna bar hållit sockerprisen nere under året; för brunt<br />
socker noterades 1,294 å 1,885 reis pr 10 kg. <strong>och</strong> för hvitt socker 2,723 a<br />
2,726 reis pr 10 kg. Utförseln uppgick till 70,000 tons.<br />
Införseln från Sverige <strong>och</strong> Norge var inskränkt till några få partier jeris<strong>och</strong><br />
trävaror, hvaraf det mesta k<strong>om</strong> med ångbåt från Hamburg; hela införseln<br />
af norsk klippfisk uppgick till 700 lådor <strong>om</strong> 1 qvintal hvardera.<br />
Inga epidemiska sjukd<strong>om</strong>ar hafva förek<strong>om</strong>mit.<br />
C. J. Lindgren.<br />
Budapest den 30 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De föregående årens bemödanden att höja jordbruket <strong>och</strong> dermed direkt<br />
sammanhängande näringar samtidigt med att utlandet sträfvade i samma riktning<br />
hafva småning<strong>om</strong> ledt till öfverproduktion, <strong>och</strong> under år 1884 visade sig<br />
en stagnation s<strong>om</strong> inverkade på prisen. En annan följd var räntans fallande,<br />
ty <strong>om</strong> än regeringen uppbjöd allt för att uppmuntra till anläggandet af nya<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 36
546<br />
fabriker, har likväl det hittills uppnådda resultatet icke på långt när motsvarat<br />
förväntningarna. Denna <strong>om</strong>ständighet var gynsam för regeringens finansoperationer,<br />
<strong>och</strong> konverteringen af 6 % guldräntan till 4 % kunde fullständigt<br />
gen<strong>om</strong>föras; 4 % guldräntan, s<strong>om</strong> vid slutet af 1883 noterades 88.06,<br />
var vid slutet af 1884 uppe i 95.9 5, oeh 5 % pappersräntan hade stigit<br />
från 85.76 till 90.95. Detta var så mycket mera glädjande s<strong>om</strong> agiot på guld<br />
stigit från 19 till 22 %. I Wien hade man allvarligt varit betänkt på att<br />
förvandla pappersvaluta till guldvaluta, men man ryggade dock slutligen tillbaka<br />
för svårigheterna. Bankdiskontot höll sig stadigt på 4 %. Allmänheten<br />
har icke längre samma smak för aktier s<strong>om</strong> förr, hvartill bidragit åtskilliga<br />
nyligen uppdagade bedrägerier i österrikiska bankinrättningar. De på härvarande<br />
börs noterade papper hafva emellertid under de senaste 8 åren stigit<br />
med <strong>om</strong>kring 50 millioner gulden.<br />
En ny näringslagstiftning har k<strong>om</strong>mit till stånd, oeh hafva arbetareförhållandena<br />
derigen<strong>om</strong> ordnats.<br />
Handelstraktaten med Frankrike förnyades på grundval af likställighet med<br />
de mest gynnade nationer; med Turkiet gick traktaten till ända, <strong>och</strong> ungerska<br />
varor få numera betala 8 % af värdet. Utbytet med Frankrike är i stadigt<br />
stigande; år 1883 beräknades värdet af utförseln dit till 72 millioner <strong>och</strong> införseln<br />
derifrån till 13 millioner floriner; utförseln består förnämligast af trävaror,<br />
spanmål <strong>och</strong> kreatur, införseln af fabrikatcr <strong>och</strong> finare viner.<br />
Statens jernvägar hafva vunnit en vigtig tillväxt gen<strong>om</strong> öppnandet af den<br />
nya jernvägen härifrån till Uj Szöni. Bland de enskilda jernvägarne, s<strong>om</strong> äro<br />
af staten garanterade <strong>och</strong> kosta densamma årligen stora sammor, har Alfödbanan<br />
nyligen öfvertagits af staten. Sedan Donaubryggan mellan Semlin <strong>och</strong> Belgrad<br />
fullbordats eger numera oafbruten järnvägsförbindelse rum ända till Nisch<br />
i södra Serbien; <strong>om</strong> ett eller två år blir banan färdig till Konstantinopel.<br />
Öppnandet af den österrikiska Arlbergsbanan är äfVen till gagn för Ungerns<br />
export, i det att derigen<strong>om</strong> vägen till Schweiz <strong>och</strong> södra Frankrike förkortas.<br />
Byggandet af enskilda bibanor fortgår raskt.<br />
Det under Österrike-Ungerns förvaltning stående Bosnien gör hastiga framsteg<br />
<strong>och</strong> kräfver nu ej vidare några tillskott.<br />
För nötboskapens förbättring utdelade regeringen 526 tjurar <strong>och</strong> för att<br />
höja hästafveln stäldes 2,150 hingstar af ädel race till hästuppfödarnes disposition.<br />
De resultat hästafveln uppnått äro mycket betydande; år 1868 var<br />
värdet af de exporterade hästarne blott 1 million gulden, under de senare åren<br />
har det gått upp till 7 å 8 millioner.<br />
För att studera linodlingen har regeringen sändt sakkunniga personer till<br />
Irland <strong>och</strong> för att studera hampodlingen andra personer till Italien.<br />
Svinafveln var mindre lönande; utförseln visar en minskning af 59,000<br />
svin. Tillförseln hit uppgick till 528,265, deraf 78,400 serbiska oeh rumäniska;<br />
till Österrike utfördes 152,000 <strong>och</strong> till Tyskland 119,550.<br />
Skörden var på det hela taget tillfredsställande; hvetet, s<strong>om</strong> är det vigtigaste<br />
sädesslaget, gaf 4 % öfver medelskörd. Då man började anse sig säker<br />
på skörden <strong>och</strong> det blef bekant att utlandet skulle få en rik skörd, föll priset<br />
på hvete raskt utan att sedan åter stiga. Qvaliteter s<strong>om</strong> i juli betingade<br />
10.75 floriner, betaltes ett par månader senare med 8.SO floriner, sämre qvaliteter<br />
föllo från 9 floriner till 7.15 floriner. Spanmålshandlandena gjorde<br />
stora förluster <strong>och</strong> det förtjenar erkännande att inga stora fallissement inträffade.<br />
Exporten var obetydlig <strong>och</strong> gick hufvudsakligen till Schweiz.<br />
Bättre gick det med korn; <strong>om</strong> än skörden var något sämre än år 1883,<br />
höll sig priset uppe <strong>och</strong> af de bättre qvaliteterna utfördes mycket. England
547<br />
ensamt tog sjövägen öfver Fiume <strong>om</strong>kring 250,000 metr. centner. Å andra<br />
sidan infördes hit mycket foderkorn från Balkanhalfön. I slutet af december<br />
betaltes bryggerivara med 8.50 ä 10 floriner, maltkorn med 7 ä 7.7 6 floriner<br />
oeh foderkorn med 6 a 6.75 floriner, allt efter qvalitet.<br />
Råg gick ned under året från 7.45 ä 8.10 floriner till 6.70 a 7 floriner.<br />
Skörden, s<strong>om</strong> till qvantiteten endast var obetydligt efter föregående års,<br />
var till qvaliteten utmärkt. Utförseln gick uteslutande till Böhmen.<br />
Skörden af hafre var mycket riklig <strong>och</strong> priset mycket billigt; i oktober<br />
noterades 5.70 floriner, under det att prisen rörde sig mellan 6.80 <strong>och</strong> 7.40<br />
floriner under januari—april <strong>och</strong> i juli voro uppe i 8 å 8.40 floriner. I slutet<br />
af december noterades 5.8 0 a 6.6 5 floriner, allt efter qvalitet.<br />
Af majs var skörden blott medelmåttig; Amerika <strong>och</strong> Ryssland inverkade<br />
störande på vår utförsel. Af serbiskt majs transiterade något till Tyskland.<br />
Från Rumänien infördes blott obetydligt. Innan den nya skörden k<strong>om</strong> in var<br />
priset 6.10 a 6.7 5 floriner, sedan gick det ned tidtals till 5.6 5 floriner <strong>och</strong><br />
året slöt med 6.65 floriner för gammal <strong>och</strong> 5.10 floriner för ny majs.<br />
Utförseln af mjöl har icke lidit lika mycket s<strong>om</strong> utförseln af <strong>om</strong>alen spanmål;<br />
år 1883 utgjorde den 3,540,050 metr. centner <strong>och</strong> år 188-1 uppgick<br />
den till 3,493,893 metr. centner. Det var dock endast med stora ansträngningar<br />
s<strong>om</strong> detta var möjligt. Nära två tredjedelar af exporten gingo till<br />
Österrike; Storbritannien fick 729,000, Frankrike 214,045 <strong>och</strong> Tyskland samt<br />
Nederländerna 278,052 metr. centner. Konkurrensen med Amerika <strong>och</strong> Ryssland<br />
blir allt svårare, <strong>och</strong> dertill k<strong>om</strong>mer införselstullen i Frankrike <strong>och</strong> Tyskland.<br />
Af sprit gick utförseln ned till 31,983 hektoliter från att år 1883 hafva<br />
varit 61,796 hektoliter. Till Frankrike kan ingenting utföras på grund af höga<br />
tullar; Italien <strong>och</strong> Rumänien, s<strong>om</strong> förr voro betydande afnämare, tillverka nu<br />
sjelfva sitt behof. Ungerns hela spritproduktion uppskattas till en million hektoliter.<br />
Den af regeringen beviljade exportpremien är så beräknad, att tillverkningsafgiften<br />
dermed ersattes.<br />
Yinproduktionen var ej öfver ett medelårs, men utförseln visade sig i tilltagande.<br />
För baljväxter visade sig en minskad efterfrågan i utlandet, förnämsta afnämaren<br />
var Tyskland, dernäst Frankrike, Belgien oeh Holland.<br />
Af bosniska pl<strong>om</strong>mon infördes 145,333 metr. centner, af serbiska 90,000<br />
centner. Frankrike var en svår konkurrent på den utländska marknaden.<br />
Hampskörden var god både till qvantitet <strong>och</strong> qvalitet, men prisen voro<br />
för höga för export.<br />
Tobaken af förra årets skörd har icke vid bearbetningen visat sig bra;<br />
exporten uppgick till 50,000 metr. centner. hvaraf det mesta var afsedt för<br />
franska <strong>och</strong> italienska statsfabrikerna. Bruttoink<strong>om</strong>sten af den ungerska regien<br />
uppgick till 33.351,000 floriner mot 30,722,000 floriner året förut. Konsumtionen<br />
af tobak är i tilltagande; den uppskattas för de tre senaste åren<br />
till 25 %.<br />
Om ock konsumtionen af ull håller jemna steg med produktionen, gå prisen<br />
likväl på verldsmarknaden allt mer ned, <strong>och</strong> den ungerska ullen fick också<br />
under förra året erfara detta.<br />
Läderindustrien har gjort glädjande framsteg sedan införseltullen höjdes;<br />
i färgningen af lädret står Wien dock ännu framför oss. Af öfvorläder införes<br />
mycket från Tyskland, <strong>och</strong> af sulläder är tillverkningen ej heller ännu stor nog.<br />
Af galläpplen producerades <strong>om</strong>kring 160,000 metr. centner. den vackraste<br />
vara man haft på länge; priset var 16 å 17 floriner. Af ekbark producerades
548<br />
360,000 metr. centner: för prima betaltes C floriner, för sekunda 4.50 <strong>och</strong><br />
för tertia 2.SO.<br />
De statistiska uppgifterna <strong>om</strong> bergväsendet år 1882 utvisa att nämnda år<br />
sysselsattes uti ifrågavarande industrigren 45,694 personer: värdet af hela tillverkningen<br />
uppskattades till 19,918,000 floriner. Saltproduktionen sysselsatte<br />
samma år 2,164 arbetare; 1,640,000 metr. eentner till ett värde af 12,600,000<br />
floriner producerades.<br />
Bland hit införda artiklar, s<strong>om</strong> kunna vara af någon betydelse för de<br />
Förenade rikena, må nämnas fiskvaror, tändstickor <strong>och</strong> tjära. Det är icke möjligt<br />
att få reda på huru stor införseln för närvarande är af dessa artiklar från<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge: den höga tullen på tändstickor torde göra att icke mycket<br />
häraf införes från Sverige eller Norge; det mesta k<strong>om</strong>iner från Österrike.<br />
S. Altschul.<br />
Sorrento (Kongl. Beskickningen i Italien) den 10 september 1885.<br />
Den berättelse angående Italiens <strong>handel</strong>srörelse s<strong>om</strong> det åligger generaltullstyrelsen<br />
att årligen afgifva har redan för sistlidna år blifvit offentliggjord,<br />
<strong>och</strong> vill jag derutur här meddela följande:<br />
Italiens sammanlagda <strong>handel</strong>srörelse under år 1884 representerar ett värde<br />
af något mera än 2 1/2 milliarder, fördelade sålunda:<br />
Jemföres denna med <strong>handel</strong>srörelsen under det föregående qvinqvenniet,<br />
visar det sig<br />
att den med 50 millioner öfverstiger <strong>handel</strong>srörelsen under hvartdera af<br />
åren 1879—1880, men att den understiger <strong>handel</strong>srörelsen år 1881 med 91,<br />
ur 1882 med 97 <strong>och</strong> år 1883 med 145 millioner, samt att <strong>handel</strong>srörelsen<br />
år 1884 med <strong>om</strong>kring 56 millioner öfversteg medelrörelsen under det föregående<br />
qvinqvenniet;<br />
att export<strong>handel</strong>n under qvinqvenniet vexlat mellan ett minimum af 1 milliard<br />
96 millioner år 1884 <strong>och</strong> ett maximum af 1 milliard 199 millioner år 1883<br />
<strong>och</strong> i medeltal under samma tidrymd utgjort 1 milliard 157 millioner samt<br />
att denna <strong>handel</strong> år 1884 med 61 millioner understigit detta medium;<br />
att import<strong>handel</strong>n under samma tidrymd deremot vexlat mellan ett minimum<br />
af 1 milliard 225 millioner år 1880 <strong>och</strong> ett maximum af 1 milliard<br />
380 millioner år 1883 samt i medeltal under de fem åren utgjort 1,308,999,306<br />
Lire, hvilket medeltal år 1884 öfverskreds med mera än 34 1 /2 millioner.<br />
Värdet af importen har förlidet år öfverstigit värdet af exporten med<br />
247,347,287 Lire, till hvilket bedröfliga förhållande något motstycke ej gifvits<br />
sedan år 1874, då värdet af exporten understeg värdet af importen med
549<br />
mera an 300 millioner; <strong>och</strong> representeras skilnaden emellan import- <strong>och</strong> export<strong>handel</strong>n<br />
under qvinqvenuiet af en medelsumma af mera än 151'/, millioner.<br />
Under sistlidna dr jemfördt med det nästföregående minskades värdet af<br />
importen med Lire 36,523,473, af exporten med Lire 103,509,818 oeh af<br />
transito<strong>handel</strong>n med Lire 5,817,072, eller tillsammans förutnämnda Lire<br />
145,850,363, hvartill orsaken anses vara att söka dels uti de beklagliga sanitära<br />
förhållandena här i landet under sistlidna är, dels ock uti de bedröfliga<br />
verkningarna af den svära kris landtbruket bär gen<strong>om</strong>går.<br />
Förhällandet med transito<strong>handel</strong>n under qvinqvenniet har varit det att den<br />
är 1880 representerade ett varde af 117 millioner, men aret derpå nedgick<br />
till 90 millioner <strong>och</strong> år 1882, då S:t Gotthardslinien öppnades, steg till 119<br />
millioner, för att ånyo nedsjunka år 1883 till 88 millioner <strong>och</strong> är 1884 till<br />
82 millioner, likaledes en följd af ofvannämnda sorgliga förhållanden.<br />
De ink<strong>om</strong>ster statsverket förlidet år hade i form af tullafgifter ocli i sammanhang<br />
dermed inflytande medel, <strong>sjöfart</strong>safgifterna undantagna, uppgingo till<br />
Lire 175.056,329, dera!' infurselstull 163,352,602, utförselstull 5,304,938 oeh<br />
andra medel 0,338,789 Lire.<br />
Dessa tullar hafva under de senaste fem åren afkastat:<br />
Om detta jemföres med medeltalet under nästfurutgående qvinqvennium<br />
1876—1880, skall man finna<br />
att medeltalet af införselstullarne under åren 1876—1880 utgjorde Lire<br />
93,053,080 <strong>och</strong> öfverstegs af medeltalet under åren 1880—1884 med Lire<br />
49,811,912;<br />
att medeltalet af utforselstullarne under åren 1876—1880 utgjorde Lire<br />
6,974,666 oeh öfversteg det under åren 1880—1884 med Lire 1,341,054;<br />
att totalbeloppet af dessa in- <strong>och</strong> utförselstullar i medeltal under åren<br />
1876—1880 utgjorde Lire 100.027,746 <strong>och</strong> öfverstegs af medeltalet under<br />
åren 1880 — 1884 med Lire 48,470,868.<br />
Då iDförselstullarne under de fem ofvannämnda åren varit stadda i ett oafbrutet<br />
stigande eller från 100 till 163 millioner, hafva deremot utforselstullarne<br />
under samma tid befunnit sig i ett ständigt nedgående eller från något<br />
öfver 6 till något mera än 5 millioner, men tullink<strong>om</strong>sterna i deras helhet<br />
ökat3 eller frän 115 till 168 millioner.<br />
Begränsas jemförelsen till de senaste två åren, så finner man att en ökning<br />
uti införselstullarne egt rum med Lire 5,684,534, motsvarande något<br />
mera än 5 %, men att utforselstullarne minskats med Lire 197,817, motsvarande<br />
<strong>om</strong>kring 25 %, <strong>och</strong> att sammanlagda beloppet af dessa tullar ökats med<br />
5,486,717 Lire, motsvarande <strong>om</strong>kring 5.60 %.<br />
Bland de nationer med hvilka Italien eger mera betydande <strong>handel</strong>sförbindelser<br />
intager Frankrike främsta rummet. År 1884 uppnådde <strong>handel</strong>srörelsen<br />
emellan de båda länderna, representerad i penningar, den betydande summan af<br />
Lire 714,519,000, deruti utförseln ingår med 425,173,000 Lire <strong>och</strong> införseln
550<br />
med 289,346,000 Lire. Handelsbalansen dem emellan slutade följaktligen med<br />
ett saldo till förmån för Italien af Lire 135,827,000, till hvilket resultat förnämligast<br />
bidrogo kategorien siden, deraf utfördes för Lire 162,687,000, men<br />
infördes för endast Lire 73,301,000; drycker, sprit <strong>och</strong> olja, deraf utfördes för<br />
Lire 88,613,000, men infördes för endast Lire 6,032,000; kreatur <strong>och</strong> produkter<br />
deraf, hvaraf utfördes för Lire 58,881,000, men infördes för Lire 18,214,000;<br />
spanmål, mjöl, makaroni, deraf utfördes för Lire 26,078,000, men infördes för<br />
endast Lire 8,389,000; hampa, lin <strong>och</strong> jute, deraf utfördes för Lire 15,951,000<br />
<strong>och</strong> infördes för endast Lire 8,098,000. Denna skilnad till förmån för Italien<br />
uppgick år 1880 till Lire 165,700,000, år 1881 till Lire 186,912,000,<br />
är 1882 till Lire 44,775,000 <strong>och</strong> år 1883 till Lire 139,250,000. Det kan<br />
särskildt förtjena anmärkas att kategorien kreatur på ett år eller från år 1883,<br />
då utförseln deraf uppgick till ett värde af 88 millioner, till förlidet år, då<br />
utförselsvärdet deraf utgjorde 58 millioner, minskades med 30 millioner Lire;<br />
att införselsvärdet af mineralier, metaller <strong>och</strong> artiklar deraf nedgick från år<br />
1883, då det utgjorde 101 1/2 millioner, till 37 millioner året derpå; att utförselsvärdet<br />
af spanmål utgjorde år 1884 blott 26 millioner, men år 1883<br />
utöfver 33 millioner; samt att värdet af sidenutförseln från år 1883 till förlidet<br />
år minskats med Lire 25,273,000.<br />
Med Österrike-Ungern uppgick Italiens <strong>handel</strong>sutbyte förlidet år till ett<br />
sammanlagdt värde af Lire 317,390,000, sålunda fördeladt:<br />
Italien är förnämligast skattskyldigt till Österrike-Ungern för införsel af<br />
tobak med 17 millioner, ull 13 millioner, virke <strong>och</strong> halm 27 millioner, mineralier,<br />
metaller <strong>och</strong> arbeten deraf 12 1/2 millioner, kärl, glas <strong>och</strong> kristaller 7 1/2<br />
millioner, kreatur 22 1/2 millioner <strong>och</strong> endast för spanmål, mjöl <strong>och</strong> makaroni<br />
är balansen i nämnvärd mån till förmån för Italien, nemligen med 21 1/2 millioner.<br />
— Undersöker man denna del af Italiens <strong>handel</strong>srörelse under det senaste<br />
qvinqvenniet, så visar det sig att den utgjorde:<br />
livadan den under denna tidrymd minskats med <strong>om</strong>kring 30 millioner Lire.<br />
Förbrukningen af engelska varor uti Italien är tre gånger så stor s<strong>om</strong> förbrukningen<br />
af italienska varor uti England, enär <strong>handel</strong>srörelsen förlidet år<br />
representeras af:
551<br />
De kategorier hvaraf införseln öfversteg utförseln voro förnämligast kärl,<br />
glas, kristaller, b<strong>om</strong>ull, mineralier, metaller <strong>och</strong> arbeten deraf, ull, kolonialvaror,<br />
tobak, droger, kreatur m. m., deraf infördes för ett värde af 243,826,000<br />
Lire, men utfördes för ett värde af blott 25,413,000 Lire, sä att skilnaden<br />
utgjorde Lire 218,413,000, men öfversteg deremot utförseln af kategorierna<br />
sprit oeb spirituösa drycker, kemiska produkter, säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni införseln<br />
af samma kategorier med <strong>om</strong>kring 8 millioner. Af kategorien siden utfördes<br />
till England år 1880 för ett värde af 1,635,000 Lire, är 1881 1,807.000<br />
Lire, är 1882 2,626,000 Lire, är 1883 3,679,000 Lire <strong>och</strong> är 1884 6,023^000<br />
Lire. De tre senaste åren var <strong>handel</strong>srörelsen med England denna:<br />
hvadan den under dessa år varit temligen stationär.<br />
Handelsförbindelserna med Tyskland hafva förlidet är varit vida bättre Un<br />
med åtskilliga andra stater. Totalbeloppet af utbytet uppgick då till Lire<br />
219,981,000, deraf belöpte sig pä införseln Lire 110,730,000 <strong>och</strong> pä utförseln<br />
Lire 109,251,000, utvisande ett saldo till men för Italien af Lire 1,479,000,<br />
hvarvid emellertid är att märka, att införseln af tyska varor till Italien minskades<br />
från föregående aret med 2 millioner, under det att utförseln dit ökades<br />
med 21 millioner. De kategorier med hvilka <strong>handel</strong>n pä Tyskland var<br />
mest fördelaktig för Italien äro siden, deraf utförselsvärdet öfversteg införselsvärdet<br />
med Lire 39,949,000, kreatur med Lire 14,766,000, vin <strong>och</strong> olja med<br />
Lire 6,580,000, säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni med Lire 2,550,000, b<strong>om</strong>ull med Lire<br />
2,454,000 <strong>och</strong> hampa, lin <strong>och</strong> jute med Lire 1,777,000.<br />
Under de senaste tre aren uppgick värdet af den totala <strong>handel</strong>srörelsen<br />
med Tyskland till:<br />
utvisande en ökning från år 1882 till 1884 med nära 62 millioner <strong>och</strong> från<br />
1883 till samma år med öfver 17 millioner.<br />
Sönderdelas totalbeloppet i sina två beståndsdelar, så erhålles följande resultat:<br />
hvaraf visar sig att förlidet år, jemfördt med det föregående, skilnaden till men<br />
för Italien minskades med nästan 24 millioner. Särskildt kan det förtjena anmärkas<br />
att af siden år 1883 utfördes till ett värde af endast Lire 15,482,000,<br />
under det att detta förlidet år uppgick till Lire 44,336,000.<br />
Deremot var <strong>handel</strong>srörelsen på Tyskland till men för Italien hvad be-
552<br />
träffar följande artiklar: mineralier <strong>och</strong> metaller med 30 millioner, ull med 11<br />
millioner, kinesiska produkter med 4 millioner, kolonialvaror, droger <strong>och</strong> tobak<br />
med nära 8 millioner, stenkärl <strong>och</strong> kristaller med öfver 3 millioner, etc.<br />
Med Schweiziska Edsförbundet uppgick år 188-4 <strong>handel</strong>sutbytet till ett värde<br />
af Lire 204,388,000, deraf Lire 75,241,000 representera införseln <strong>och</strong> Lire<br />
129,147,000<br />
53,906,000.<br />
utförseln, så att skilnaden till förmån för Italien utgör Lire<br />
Värdet af den totala <strong>handel</strong>srörelsen på Schweiz utgjorde:<br />
hvilken sålunda fördelas:<br />
<strong>och</strong> visar sig häraf att skilnaden till förmån för Italien alltjemt minskats, då<br />
den år 1884 var 5 millioner mindre än år 1883 <strong>och</strong> 30 millioner mindre än<br />
år 1882.<br />
Endast hvad sju kategorier beträffar har värdet af utförseln till Schweiz<br />
öfVerstigit värdet af införseln, nemligen siden med Lire 61,463,000, b<strong>om</strong>ull<br />
med Lire 1,505,000, vin <strong>och</strong> oljor med Lire 6,425,000, trä <strong>och</strong> halm med<br />
Lire 4,217,000, hampa <strong>och</strong> lin med Lire 1,497,000, kemiska produkter <strong>och</strong><br />
mineralier med Lire 605,000, säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni med Lire 5,249,000.<br />
Utförseln af siden har dock minskats betydligt under de senaste fyra åren,<br />
sås<strong>om</strong> följande tablå utvisar:<br />
Likaledes har den minskats, hvad beträffar b<strong>om</strong>ull, från 13 millioner år<br />
1883 till 9 Va millioner fbrlidet år, vin <strong>och</strong> olja med en half million, trä <strong>och</strong><br />
halm med 3 millioner, säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni med mera än 400,000 Lire,<br />
<strong>och</strong> äro de enda kategorier s<strong>om</strong> utvisa någon ökning hampa med 200,000 Lire<br />
samt kemiska produkter <strong>och</strong> mineralier med nägot mera än 200,000 Lire.<br />
Bland de kategorier s<strong>om</strong> för Italien varit specielt ogynsamma äro boskap,<br />
hvaraf införseln till Italien sedan år 1880 varit i ständigt stigande <strong>och</strong> år<br />
1884 uppgick till ett värde af 16 1/2 millioner.<br />
Italien utbytte förlidet år varor med Ryssland för ett sammanlagdt värde<br />
af Lire 73,610,000, deruti värdet af införseln ingår med Lire 50,826,000 <strong>och</strong><br />
» » utförseln B t P 22,784,000<br />
<strong>och</strong> utgör således skilnaden till men för Italien » 28,042,000
553<br />
Till införselsvärdet bidrager kategorien spanmål med den betydande summan<br />
af Lire 47,822,000, hvaremot de öfriga kategorierna tillsammans bilda ett<br />
mycket obetydligt belopp.<br />
Utförseln bestod till största delen af följande kategorier:<br />
Jemföras de statistiska uppgifterna för år 1884 med dem för hela qvinqvenniet,<br />
så finner nian starka vexlingar i spanmåls<strong>handel</strong>n, enär värdet deraf<br />
utgjorde:<br />
Under de senaste tre åren utgjorde värdet af:<br />
Införseln<br />
Utförseln<br />
Medeltalet under detta triennium utgjorde:<br />
Under förlidet år representerade <strong>handel</strong>sutbytet emellan Italien <strong>och</strong> Turkiet<br />
ett sammanlagdt värde af Lire 39,221,000, med en skilnad till men för<br />
det förra af Lire 12,765,000, enär värdet af införseln uppgick till Lire<br />
25,993,000 under det att värdet af utförseln belöpte sig till blott 13,228,000<br />
Lire.<br />
Föremål för införsel var förnämligast säd <strong>och</strong> mjöl för mera än 18 millioner,<br />
b<strong>om</strong>ull för 2,343,000, ull för mera än 1 1/2 million, kreatur <strong>och</strong> produkter<br />
deraf för Lire 1,300,000.<br />
De förnämsta utförselskategorierna voro säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni för Lire<br />
4,526,000, stenar, kärl <strong>och</strong> glas för Lire 1,667,000, hudar för Lire 1,365,000,<br />
sprit, drycker <strong>och</strong> oljor för Lire 1,161,000.
554<br />
De senaste tre åren ökades införseln <strong>och</strong> minskades utförseln på sätt denna<br />
tablå utvisar:<br />
så att utförseln under dessa Sr understeg införseln med Lire 29,498,000.<br />
Och <strong>om</strong> medeltalet af in- <strong>och</strong> utförseln dessa år tages:<br />
uppk<strong>om</strong>mer en medelskilnad till men för Italien af Lire 9,770,000.<br />
Med Belgien har Italiens <strong>handel</strong> under senaste qvinqvenniet alltjemt stigit<br />
i vigt. Den hade under åren 1878—1880 varit stadd i aftagande, särdeles<br />
hvad utförseln härifrån beträffar, men under åren 1880—1884 utvisar den<br />
följande förhållande:<br />
hvadan den från år 1880 till år 1884 mera än tredubblats.<br />
De kategorier s<strong>om</strong> mest bidragit till införselssiffran äro metaller <strong>och</strong> arbeten<br />
deraf med mera än 16 millioner <strong>och</strong> lin, jute <strong>och</strong> hampa med nära 10 1/2<br />
millioner.<br />
Utförseln består förnämligast af kategorierna kreatur till ett värde af Lire<br />
8,247,000 samt af mineralier <strong>och</strong> arbeten deraf till ett värde af Lire 6,308,000.<br />
Under qvinqvenniet har förhållandet med in- <strong>och</strong> utförseln varit detta:<br />
hvilket utvisar så väl hos införseln s<strong>om</strong> hos utförseln en benägenhet för ökning,<br />
dock så att skilnaden till men för Italien är i stigande.<br />
Handelsrörelsen med den Iberiska halfön är föga betydande, men deremot<br />
för Italien fördelaktig — den uppgick förlidet år till Lire 20,193,000, hvaraf
555<br />
belöpte sig på införseln Lire 7,449,000 men på utförseln Lire 12,744,000,<br />
utvisande en skilnad till förmån för Italien af Lire 5,295,000.<br />
Bland kategorier s<strong>om</strong> voro föremål för införsel intages främsta rummet af<br />
kreatur <strong>och</strong> deras produkter för en summa af Lire 3,668,000, hvarefter k<strong>om</strong>ma<br />
kolonialvaror, droger <strong>och</strong> tobak för Lire 1,461,000, mineralier <strong>och</strong> metaller<br />
lör Lire 1,078,000 <strong>och</strong> spanmål <strong>och</strong> mjöl för Lire 708,000. — Till utförseln<br />
bidrogo förnämligast kategorierna<br />
De tre senaste åren utgjorde:<br />
Den sammanlagda <strong>handel</strong>srörelsen med Holland uppgick till Lire 16,811,000<br />
med ett öfverskott af införseln till ett belopp af Lire 179,000. Till största<br />
delen utgöres införseln af mineralier <strong>och</strong> metaller för ett värde af nära 4 1/2<br />
millioner samt kolonialvaror, droger <strong>och</strong> tobak för utöfver 1 1/2 million. Allt<br />
sedan år 1878 har <strong>handel</strong>sutbytet emellan Italien <strong>och</strong> Holland varit stadt i aftagande,<br />
<strong>och</strong> utgjorde det under senaste triennium:<br />
Med Grekland <strong>och</strong> ön Malta uppgick förlidet år <strong>handel</strong>sutbytet till ett<br />
totalbelopp af Lire 19,407,000, deraf Lire 6,295,000 representera införseln<br />
•<strong>och</strong> Lire 13,112,000 utförseln, med en skilnad för Italien af Lire 6,817,000.<br />
Under de senaste tre åren utgjorde detta utbyte:
556<br />
Bland de mindre europeiska staterna k<strong>om</strong>ma i sista rummet de skandinaviska<br />
(Sverige, Norge <strong>och</strong> Danmark), med hvilka <strong>handel</strong>sutbytet år 1884 representeras<br />
af ett värde af Lire 6,928,000, deraf belöpa sig på införseln Lire<br />
4,416,000 <strong>och</strong> på utförseln Lire 2,512,000, så att saldot till men för Italien<br />
utgör Lire 1,904,000.<br />
Införseln har förnämligast utgjorts af fisk, men denna har under de senaste<br />
fem åren minskats betydligt, enär den uppgick<br />
Det är att märka att införseln af denna vara uti berättelsen beräknas forlidet<br />
år hafva uppgått från England till ett värde af Lire 13,150,000 eller<br />
ungefär 3 1/2 gånger så mycket s<strong>om</strong> värdet af införseln deraf från de nordiska<br />
länderna, samt från Frankrike till ett värde af Lire 1,979,000 eller <strong>om</strong>kring<br />
hälften utaf sistnämnda värde.<br />
Utförseln består förnämligast af vin <strong>och</strong> oljor för Lire 918,000, kemiska<br />
<strong>och</strong> farmaceutiska produkter för Lire 680,000 <strong>och</strong> gryn, mjöl <strong>och</strong> makaroni<br />
för öfver en half million.<br />
Under de fem åren har införseln minskats, men utförseln ökats på sätt<br />
efterföljande tablå utvisar:<br />
Med Nordamerikas Förenta Stater <strong>och</strong> Canada uppgick förlidet år den<br />
sammanlagda <strong>handel</strong>srörelsen till ett värde af Lire 115,303,000, deraf belöpa<br />
sig på införseln Lire 60,224,000 <strong>och</strong> på utförseln Lire 55,079,000, utvisande<br />
en skilnad till men för Italien af Lire 5,145,000.<br />
Till utförselsvärdet hafva följande kategorier förnämligast bidragit, nemligen:<br />
Af kategorien säd, mjöl <strong>och</strong> makaroni infördes år 1880 för ett värde af<br />
Lire 21,705,000, året derpå för blott Lire 4,057,000 <strong>och</strong> sistlidna år för endast<br />
Lire 1,571,000, hvaremot utförseln af denna kategori, s<strong>om</strong> år 1880 ej<br />
uppgick till ett högre värde än <strong>om</strong>kring 14 millioner, år 1884 ökades ända<br />
till ett värde af Lire 23,743,000.<br />
Under de senaste fem åren utvisade in- <strong>och</strong> utförseln följande förhållande:
557<br />
Efter att sålunda hafva redogjort for Italiens <strong>handel</strong>sförbindelser med de<br />
europeiska staterna samt med Nordamerikas Förenta Stater <strong>och</strong> visat hurus<strong>om</strong><br />
de ländt de flesta af dessa till öfvervägande fördel, vill jag, med förbigående af<br />
hvad rörande andra stater förek<strong>om</strong>mer, särskildt yttra några ord <strong>om</strong> <strong>handel</strong>sutbytet<br />
emellan de Förenade rikena <strong>och</strong> Italien. Väl hafva uti den berättelse hvarutur<br />
de här ofvan gjorda uppgifterna hemtats Sverige, Norge <strong>och</strong> Danmark sammanförts<br />
i ett, så att med bestämdhet ej kan sägas huru stor andel hvartdera af<br />
dessa länder har i den uppgifna <strong>handel</strong>srörelsen med Italien, men sås<strong>om</strong> temligen<br />
säkert torde dock få antagas att största delen af in- <strong>och</strong> utförseln belöper<br />
sig på de Förenade rikena <strong>och</strong> att Danmark deruti ingår med endast ett mycket<br />
ringa belopp. Det visar sig då dels i allmänhet, att på senare åren <strong>handel</strong>srörelsen<br />
emellan de respektiva länderna utvecklat sig till synnerligt men för<br />
Sverige <strong>och</strong> Norge, enär införseln derifrån i väsentlig mån minskats under det<br />
att utförseln dit i hög grad ökats, dels ock särskildt att bland de orsaker s<strong>om</strong><br />
framkallat detta för dem så menliga förhållande det betydliga aftagandet af<br />
införseln utaf fisk är den förnämsta. Uti en föregående skrifvelse har jag,<br />
stödjande mig på uppgifter lemnade af våra konsulartjenstemän här i landet,<br />
framhållit hvad s<strong>om</strong> bör anses hafva verkat minskningen uti importen af nämnda<br />
vara <strong>och</strong> fäst uppmärksamheten på önskvärdheten att åtgärder vidtagas till<br />
förek<strong>om</strong>mande af fortfarandet häraf, likas<strong>om</strong> jag också uti andra skrifvelser<br />
sökt ådagalägga möjligheten att för åtskilliga uppgifna artiklar här i landet bereda<br />
en marknad. Jag behöfver således icke ytterligare ingå i dessa detaljer<br />
<strong>och</strong> vill till det förut <strong>om</strong>ständligt anförda nu endast foga några allmänna betraktelser<br />
till det afseende de kunna förtjena.<br />
Den s<strong>om</strong> anställer en jemforelse mellan de Förenade rikenas <strong>handel</strong>sförbindelser<br />
med Italien å ena sidan <strong>och</strong> t. ex. de s<strong>om</strong> förefinnas emellan detta<br />
land <strong>och</strong> Belgien å den andra, skall finna att, under det att de Förenade rikenas<br />
for dem blifva allt mer <strong>och</strong> mer ofördelaktiga, Belgiens äter för detsamma<br />
blifva allt mer <strong>och</strong> mer fördelaktiga. Införseln från de Förenade<br />
rikena till Italien minskas, medan införseln från Belgien till Italien ökas,<br />
<strong>och</strong> under det att skilnaden emellan in- <strong>och</strong> utförseln städse artar sig betydligt<br />
till förmån för Belgien, utvecklar den sig till icke ringa men för de Förenade<br />
rikena. På flera sätt kan måhända detta så skiljaktiga förhållande förklaras,<br />
men med tanken fäst derpå att det uti industrielt hänseende så framstående<br />
Belgien, med det prisvärdaste aktgifvande på hvad dess välförstådda intressens<br />
tillgodoseende fordrar, för flera år sedan uti Milano, hufvudorten för Italiens<br />
industri, låtit upprätta ett aflönadt generalkonsulat <strong>och</strong> att detta på allt sätt<br />
<strong>och</strong> med framgång beflitar sig <strong>om</strong> befästande <strong>och</strong> utvidgande af Belgiens förbindelser<br />
med detta land, kan jag icke annat än es<strong>om</strong>oftast fråga mig sjelf huruvida<br />
ej afsaknaden af ett aflönadt svenskt <strong>och</strong> norskt generalkonsulat uti Italien<br />
är för de Förenade rikena ganska menligt <strong>och</strong> <strong>om</strong> icke, derest det s<strong>om</strong> der<br />
tillförene länge fans <strong>och</strong> endast med anledning af stationens olämplighet undertrycktes<br />
blifvit återupprättadt <strong>och</strong> erhållit den station samtliga vederbö-
558<br />
rande föreslagit, detta i en duglig <strong>och</strong> insigtsfull innehafvares hand skulle,<br />
lika väl s<strong>om</strong> det belgiska, kunnat blifva af synnerlig nytta. Visserligen får<br />
man af en <strong>och</strong> annan höra till <strong>och</strong> med det språket föras, att, så länge de<br />
Förenade rikenas <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>sförbindelser med Italien ej äro af större<br />
<strong>om</strong>fattning än s<strong>om</strong> nu är förhållandet, ett sådant generalkonsulat ej skulle fått<br />
något att göra(!), men mig förefaller det s<strong>om</strong> <strong>om</strong> ett skefvare resonnemang icke<br />
gerna kunde gifvas, <strong>och</strong> i andra länder åtminstone låter man sig ej af sparsamhetsbegäret<br />
eller af annan hänsyn förledas till en dylik uppfattning af det<br />
allmänna bästas kraf.<br />
Särdeles anmärkningsvärdt är det också att jemväl från Holland, hvilket<br />
land ej heller eger något aflönadt konsulat uti Italien, på de senare åren införseln<br />
dit högst väsentligt ^aftagit <strong>och</strong> förlidet år uppgick till blott hälften af<br />
hvad den utgjorde år 1882, under det att utförseln till Holland från Italien<br />
går framåt, alldeles i likhet med utförseln derifrån till de Förenade rikena.<br />
Erinrande mig att jag någon gång tillförene anmärkt, att, i likhet med<br />
hvad uti andra länder altid göres, man i Sverige <strong>och</strong> Norge borde, medelst<br />
utsändande af lämpliga agenter, söka grundlägga <strong>och</strong> befordra förbindelser med<br />
detta land, kan jag ej underlåta att bekantgöra hurus<strong>om</strong>, då i början af innevarande<br />
år uppmärksamheten fästes derpå att efter vissa tillverkningar af trä<br />
från norden, sås<strong>om</strong> hus, fönster, dörrar m. m., en stark efterfrågan här försports<br />
<strong>och</strong> detta besvarats dermed att flere fabrikanter förenat sig <strong>om</strong> att till<br />
Italien utskicka en person för bedrifvande af denna affär, en sådan också efter<br />
en längre tids förlopp der infann sig, men att denne, s<strong>om</strong> egentligen egnade<br />
sig åt målarekonsten, ej allenast visade sig mindre kunnig i hithörande ämnen,<br />
utan ock, hvad lika illa var, saknade förmåga att göra sig begriplig på något<br />
främmande språk, så att de med hvilka han bort underhandla förklarade det<br />
vara en. <strong>om</strong>öjlighet att med hon<strong>om</strong> träffa någon uppgörelse <strong>och</strong>, tror jag, vände<br />
sig åt andra håll med sina beställningar. För en hvar bör det vara upphöjdt<br />
öfver allt tvifvel att ett dylikt tillvägagående, i stället för att befrämja, endast<br />
tjenar till att motverka utvecklandet af förbindelser med utlandet.<br />
Fägnesamt är det under dessa förhållanden att finna, att italienska regeringen<br />
sjelf i viss mån tagit saken <strong>om</strong> hand, i ty att den för den nyligen inrättade<br />
karantänsanstaltens på ön Asinara behof gjort en större beställning af<br />
hus af trä från Sverige, likas<strong>om</strong> den för de i Röda hafvet förlagda truppers<br />
räkning nyligen låtit från Norge anskaffa is i betydande myckenhet. Jag har<br />
hört en med de nuvarande förhållandena på detta hafs kuster väl förtrogen<br />
person förespå <strong>handel</strong>n med sistnämnda artikel en vacker framtid der <strong>och</strong> i<br />
hela södern, derest känned<strong>om</strong>en <strong>om</strong> dess stora företräde framför den konstgjorda<br />
i3en <strong>och</strong> ännu mera framför den s. k. snö, hvarmed man här plägar få hålla<br />
till godo, kunde beredas en större utbredning, <strong>och</strong> <strong>om</strong>, sås<strong>om</strong> det är att hoppas,<br />
de bestälda trähusen k<strong>om</strong>ma att motsvara de anspråk s<strong>om</strong> derpå ställas,<br />
skulle tvifvels utan ett ändamålsenligt spridande af upplysning här<strong>om</strong> kunna<br />
verka derhän att det utaf regeringen gifna föredömet från enskildas sida vinner<br />
efterföljd.<br />
F. T. Lindstrand.
Nürnberg den 14 september 1885.<br />
559<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Handeln <strong>och</strong> industrien in<strong>om</strong> mitt distrikt föra, oaktadt de stora förhoppningar,<br />
s<strong>om</strong> fästs vid de införda skyddstullarne, fortfarande ett tynande lif, i<br />
det konsumtionen i allmänhet ej kan hålla jemna steg med produktionen, hvarför<br />
lagren allt mer <strong>och</strong> mer ökas, <strong>och</strong> skola fabrikanterna, <strong>om</strong> förhållandena<br />
ej blifva annorlunda slutligen se sig nödsakade att inskränka arbetstiden i fabrikerna,<br />
ja kanske för en tid delvis upphöra med tillverkningen.<br />
Affärsverksamheten in<strong>om</strong> de mera betydande grenarne har jag i korthet<br />
sammanfattat, s<strong>om</strong> följer:<br />
Leksaks- <strong>och</strong> kortvarubranschen:<br />
Affärerna voro på det hela taget mycket tillfredsställande. De större<br />
fabrikanterna arbeta äfven numera på förråd för senare hälften af året, under<br />
hvilken tid man förr ej kunnat leverera sä pr<strong>om</strong>pt s<strong>om</strong> beställarne önskat.<br />
Sträfvandet att gen<strong>om</strong> billiga leveranser söka besegra konkurrensen på<br />
de neutrala marknaderna i utlandet synes i allt flere artiklar, sås<strong>om</strong> kammar,<br />
glasögon, hakar <strong>och</strong> hyskor, tennspeglar, spelkort etc, mer <strong>och</strong> mer krönas med<br />
framgång, hvarvid naturligen vinsten å hvarje särskild artikel är mindre, men<br />
höjes gen<strong>om</strong> den större <strong>om</strong>sättningen. Den amerikanska börskrisen hade ett<br />
ogynsamt inflytande på afsättningen till Förenta Staterna; äfven på England<br />
var exporten mindre än förr, <strong>och</strong> gå affärerna till de ut<strong>om</strong>-europeiska länderna<br />
mycket klent. Gen<strong>om</strong> den franska tulltariffens införande i Algeriet har denna<br />
bransch kännbart lidit.<br />
Någon större liflighet i fabrikationen af blyertspennor kan ej konstateras,<br />
ehuru det ej är brist på beställningar. Afsättningen håller likväl ej jemna<br />
steg med de inländska fabrikernas stegrade produktionsförmåga, hvarfbr redan<br />
nu en öfverproduktion är märkbar; denna <strong>om</strong>ständighet hade prisnedsättning<br />
<strong>och</strong> förminskad vinst till följd, hvilken senare isynnerhet för de billigare<br />
sorterna alltid varit måttlig. Klag<strong>om</strong>ålen riktas ånyo särskildt emot de låga<br />
tyska ingångstullarne, hvilka tillåta de utländske fabrikanterna att föra större<br />
delen af sin öfverproduktion på tyska marknaden, hvaremot å andra sidan de<br />
mycket höga ingångstullarne i Ryssland, Frankrike <strong>och</strong> Nordamerika nästan<br />
alldeles <strong>om</strong>öjliggöra en införsel af det tyska fabrikatet i dessa länder. Fabrikanterna<br />
måste för att kunna upprätthålla förbindelserna <strong>och</strong> för att ej behöfva<br />
inskränka den egna produktionen åtnöja sig med en särdeles ringa förtjenst.<br />
I spegelglasfabrikerna började den 16 mars en för sex veckor beräknad<br />
arbetsinställelse vid samtliga verken tillhörande »Die Genossenschaft Vereinigung<br />
Bayer. Spiegelglasfabriken» i Filrth. Härigen<strong>om</strong> blefvo lagren något, ehuru<br />
obetydligt, förminskade; dock åstadk<strong>om</strong>s den fördelen att noteringarna kunde<br />
hållas vid en tillfredsställande höjd. Senare på hösten sågo fabrikanterna sig<br />
likväl nödsakade ånyo inställa arbetet för att ännu under någon tid ej behöfva<br />
nedsätta de konstlade priserna, s<strong>om</strong> mer <strong>och</strong> mer trycktes af de fabrikanter,<br />
hvilka ej tillhörde associationen.<br />
Affärerna på kontinenten gingo fram emot s<strong>om</strong>maren långsammare än vanligt<br />
<strong>och</strong> exporten till Amerika var mindre än under förra året.
560<br />
I brons-, brokad- <strong>och</strong> bladmetall-affärerna är stor öfverproduktion för handen<br />
till följd af den stockning, s<strong>om</strong> jnträdt i exporten till Amerika. Då fabrikanterna<br />
likväl ej kunna besluta sig för en inskränkning i produktionen, så hafva,<br />
till följd af deras trägna offerter, priserna så nedtryckts, att desamma ej en<br />
gäng stå i rätt förhållande till priserna på råkopparn <strong>och</strong> tennet, oaktadt dessa<br />
under sista tiden starkt fallit. Finguldslagerierna sågo sig nödsakade införa<br />
en reduktion af arbetstiden från 12 till 8 timmar. Det härvarande Maschinenbau-Actien-Gesellschaft,<br />
s<strong>om</strong> bland annat i större skala befattar sig med förfärdigandet<br />
af jernvägsvagnar, måste under senaste qvartalet afskeda en stor<br />
mängd arbetare, då en återgång i affärerna måste konstateras <strong>och</strong> man ej lyckats<br />
afsluta några nya, mera betydande leveranser.<br />
Affärsgången vid b<strong>om</strong>ullsspinnerierna kan ej anses för god, då till <strong>och</strong><br />
med vid tryckta priser en större <strong>om</strong>sättning ej kunde ernås, så att man delvis<br />
måste arbeta på lager.<br />
De mekaniska väfverierna, hvilka varit orsaken till denna sakernas ställning,<br />
låta göra troligt att de arbetat utan vinst, ja delvis med förlust <strong>och</strong> lida synbarligen<br />
af öfverproduktion. Mot slutet af året blef afsättningen åter normal<br />
gen<strong>om</strong> den städse vid denna tid inträdande större efterfrågan.<br />
Garnpriserna, hvilka till följd af den återgående b<strong>om</strong>ullskonjunkturen varit<br />
tryckta, stego gen<strong>om</strong> densammas under senare tiden fastare tendens.<br />
Choklad- <strong>och</strong> pepparkaksfabrikerna hafva i allmänhet att glädja sig åt en<br />
god afsättning, med tillfredsställande priser.<br />
Öfver kolonialvaru<strong>handel</strong>ns gång är ej mycket att säga. Allt tydligare<br />
framträder det faktum, att i många <strong>och</strong> isynnerhet de mest betydande artiklarne<br />
produktionen öfverstiger förbrukningen. Växande förråd, enträgna offerter<br />
<strong>och</strong> prisfall äro de sjelfklara följderna af ofvanstående faktum.<br />
ningen beträffar, så var densamma ej obetydlig.<br />
Hvad afsätt<br />
Under de tvenne senaste åren hafva klag<strong>om</strong>ål ofta <strong>och</strong> allmänt uppträdt<br />
öfver att landtbefolkningens behof förminskats äfvens<strong>om</strong> öfver dess oförmåga<br />
att betala, hvilket allt finner sin förklaring i de flesta landtprodukters låga<br />
pris. Dylika klag<strong>om</strong>ål hafva detta år mindre ofta försports.<br />
Vin<strong>handel</strong>n var ovanligt stilla. Bättre 1881 års landtviner erhöllo endast<br />
anbud å mark 22—28 pr hektoliter; 1874—75 års såldes då <strong>och</strong> då till mark<br />
50—70 <strong>och</strong> priserna äro fortfarande i återgående. De ännu på landet befintliga<br />
stora lagren af 1883 års vara finna inga köpare. Resultatet af 1884 års vinskörd<br />
var gynsamt för producenterna, då de bättre lägena vid god qvalitet<br />
lemnade 1/2 <strong>och</strong> de mindre goda vid i förhållande ringare qvaliteter 2/4 skörd.<br />
Man betraktar 1884 års vara s<strong>om</strong> ett godt medelvin, nästan ännu bättre än<br />
1875—76 års. Affärerna häri voro under hösten temligen lifliga, men blefvo<br />
mot slutet af året mera lugna.<br />
Ölbryggerierna hafva i allmänhet haft en särdeles god afsättning, ehuru<br />
exporten från en del större etablissement ej helt <strong>och</strong> hållet haft den utsträckning,<br />
s<strong>om</strong> vid samma tid under föregående året. Produkterna s<strong>om</strong> användas,<br />
humle <strong>och</strong> malt, erhöllos billigt <strong>och</strong> s<strong>om</strong> äfven istillgången under vintern ej<br />
var knapp, så torde till <strong>och</strong> med de mindre bryggerier, hvilka hittills lidit af<br />
efterdyningarna från de höga humleprisen, ernått ett tillfredsställande resultat.<br />
Samtliga bryggerier i Nurnberg inbryggde under det förflutna året 235,256<br />
hektoliter malt, således 9,835 hektoliter mer än föregående år. Ölexporten<br />
utgjorde 214,909 hektoliter (2,221 hektoliter mer än föregående år). Af<br />
främmande öl infördes 55,659 hektoliter (13,855 hektoliter minskning mot<br />
föregående år). Den k<strong>om</strong>munala maltskatten för det importerade ölet utgjorde
561<br />
mark 37,285 (mark 9,160 minskning mot föregående år). Rena behållningen<br />
af den k<strong>om</strong>munala maltskatten utgjorde mark 184,092.<br />
S<strong>om</strong> det äfven torde intressera att erhålla uppgifter öfver denna så vigtiga<br />
näringsgren så väl för det öfriga Bayern s<strong>om</strong> isynnerhet Mönehen, så har jag<br />
förskaffat mig följande öfversigt.<br />
Bryggeriindustrien i Bayern har under sistförflutna året ånyo att uppvisa<br />
märkbara framsteg, ty densamma måste under nämnde tid skatta för 5,503,107<br />
hektoliter malt mot 5,341.098 hektoliter under år 1883, 5,242,824 hektoliter<br />
1882 <strong>och</strong> 5,342,734 hektoliter 1881. Maltskatten utgjorde i summa mark<br />
32,776,043. Öl producerades tillsammans 343,021 hektoliter mer än under<br />
år 1883. Särdeles betydligt har ölexporten tilltagit; 1,245,431 hektoliter utfördes<br />
under år 1884 emot 1,106,282 år 1883. Häraf k<strong>om</strong>mer ensamt på<br />
Mimenen 409,541 emot 298,864 år 1883. Ölimporten är ringa i förhållande<br />
till exporten, men har likväl tilltagit något sedan förra året. Densamma utgjorde<br />
1884 tillsammans 42,921 hektoliter, 1883 39,307. Beräknar man på<br />
grund af förestående siffror den verkliga ölkonsumen i Bayern, k<strong>om</strong>mer man<br />
till följande resultat:<br />
eller pr hufvud af befolkningen, hvilken enligt folkräkningen 1880 utgjorde<br />
5,284,778 själar, 1884 216 <strong>och</strong> 1883 212 liter. Äfven bryggerierna i<br />
Mtinchen emotsågo ett godt år, då plötsligen i början af december de större,<br />
kapitalstarkare bryggerierna nedsatte ölprisen med 2 pf. pr liter, hvilket föredöme<br />
först de öfriga af hufvudstadens <strong>och</strong> derefter de närliggande städernas<br />
bryggerier med eller mot sin vilja måste efterfölja. För mången mindre bryggare,<br />
hvilken gen<strong>om</strong> den nya periodens gynsamma inköpspris skulle kunnat repa<br />
sig från de föregående svära åren, var prisnedsättningen ett svårt slag. Gen<strong>om</strong><br />
den för bryggerierna så fördelaktiga väderleken <strong>och</strong> de oerbördt låga isprisen,<br />
hvilka sjunkit till 10 pf. pr centner inklusive transportkostnad, berättigas man<br />
till den förväntan att resultatet ej k<strong>om</strong>mer att blifva allt för dåligt. Maltförbrukningen<br />
vid Miinchens bryggerier utgjorde 1 juli 1884—30 juni 1885<br />
898,392, 1883—1884 760,695 samt 1882—1883 712,665 hektoliter.<br />
Humle<strong>handel</strong>n undergick både oväntade <strong>och</strong> stora förändringar. Lagren<br />
af 1883 års humle kunde vid början af säsongen betraktas s<strong>om</strong> helt <strong>och</strong> hållet<br />
utrymda <strong>och</strong> prisen föllo, till följd af de goda utsigterna för den nya skörden,<br />
50 %. Med stort intresse emotsåg man <strong>berättelser</strong>na från England, då resultatet<br />
af skörden i detta land icke allenast har stort inflytande på prisställningen<br />
utan äfven på exporten af den bayerska humlen. Så snart det blifvit faststäldt<br />
att den skördade qvantiteten i detta land belöpte sig på cirka 420,000 centner,<br />
antogs det behöfva importera ungefär 200,000 centner humle, hvilken hufvudsakligen<br />
måste tagas från Tyskland, emedan Amerika endast var i stånd att<br />
exportera cirka 50,000 balar <strong>och</strong> i allmänhet fordrade högre priser än England,<br />
i betraktande af de låga noteringarna för den tyska humlen, ville bevilja.<br />
Till följd af den stora exporten till England <strong>och</strong> den allt mer uppträdande<br />
efterfrågan på den kontinentala marknaden stego priserna fram emot medio af<br />
oktober 25 %.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 37
562<br />
Omkring denna tid upphörde likväl England att köpa <strong>och</strong> då äfven härvarande<br />
handlande blefvo mera försigtiga, men stora partier likväl ink<strong>om</strong>mo, så<br />
ökades lagren betydligt. Noteringarna hade nu äfven uppnått sin höjdpunkt <strong>och</strong><br />
kunde upprätthållas endast för de allra finaste sorterna humle, t. ex. Spalterstadt,<br />
af hvilka tillgången ej var sa stor <strong>och</strong> förråden nästan fullständigt utrymdes.<br />
Alla öfriga sorter gingo nu efter hand mer <strong>och</strong> mer tillbaka i pris, oaktadt<br />
försök gjordes att på konstladt sätt bibehålla dem. Sedan i mars månad<br />
detta år England ånyo för en kort tid uppträdde s<strong>om</strong> köpare å vår marknad,<br />
hvarvid en stegring af cirka mark 10 pr centner kunde iakttagas, blef prisfallet<br />
så mycket hastigare, <strong>och</strong> till följd af de goda utsigterna för den nya<br />
skörden, kan humlen nu nästan till hvarje pris erhållas.<br />
Priserna utgjorde medio september för<br />
I medio oktober noterades:<br />
Försändelserna från härvarande bangård från den 1 september 1884 till<br />
slutet af april 1885 uppgingo till 11,721,100 kilogram, under samma tid<br />
1883—1884 till 6,995,750 kilogram samt 1882—1883 till sammanlagdt<br />
8,890,450 kilogram.<br />
Deremot ank<strong>om</strong>mo hit under samma tid 1884—1885 9,780,550, 1883<br />
—1884 13,857,050 samt 1882—1883 9,870,850 kilogram.<br />
De producenter, hvilka i afvaktan på gynsammare priser ej i början af<br />
hösten afyttrade sin humle, hafva detta år gjort ganska betydande förluster.<br />
Likaså har mellan<strong>handel</strong>n, s<strong>om</strong> äfven räknade på högre noteringar, gjort betydande<br />
inköp till temligen höga priser <strong>och</strong> såg sig nu fram på våren nödsakad<br />
realisera sitt lager under mycket ogynsamma förhållanden.<br />
Utvandrarnes antal belöpte sig under det gångna året till 14,856 personer.<br />
Bernhard Lang.
563<br />
Batavia (Nederländska Ostindien) den 30 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på distriktet år 1884 framgår af följande:<br />
Sås<strong>om</strong> vanligt egde ingen direkt införsel rum hit från de Förenade rikena.<br />
Af följande artiklar infördes:<br />
Införseln af jern var mycket större an afsättningen, <strong>och</strong> detta vållade att<br />
prisen höllo sig mycket låga; för svenskt jern betaltes 8 a 9.60 fl., för engelskt<br />
G å 7 fl. <strong>och</strong> för galvaniseradt 10 å 13.50 fl. En stor qvantitet engelskt jern<br />
såldes på auktion <strong>och</strong> betingade ej mera än 4.50 fl.<br />
Priset på stål höll sig lika med år 1883 eller mellan 8 <strong>och</strong> 9 fl.; för<br />
svensk vara torde priset varit något litet högre.<br />
För engelsk <strong>och</strong> holländsk koppar betaltes 61 å 66 fl.; för gul metall<br />
53 a 55 fl.<br />
Oaktadt införseln af bly var mycket mindre än år 1883, voro prisen<br />
likväl mycket lägre, hvilket troligen berodde på de stora förråd s<strong>om</strong> funnos<br />
inne vid slutet af nämnda år. För bly i plåtar betaltes 15 a 17 fl., för bly<br />
i tackor 13 å 14 fl.<br />
För zink betaltes 15 å 17.B0 fl., för spelter 16 å 17 fl.<br />
Trådspik betaltes med 8 1/2 a 11 fl.; för kopparspik <strong>och</strong> hamrad spik<br />
rådde mycket liten efterfrågan.<br />
Handeln med metaller var på det hela taget mycket underlägsen föregående<br />
års, <strong>och</strong> utsigterna äro ej gynsamma för innevarande år. Förråden äro ännu<br />
mycket stora, <strong>och</strong> de pris s<strong>om</strong> erhållits vid auktioner hafva varit så ruinerande,<br />
att man foredracer alt magasinera sina varor.
564<br />
Införseln af stenkol är hufvudsakligen inskränkt till ångfartygens förseende<br />
med erforderligt bränsle. Priset höll sig i allmänhet mellan 18 <strong>och</strong> 22 fl., men<br />
var en tid betydligt lägre till följd af en mycket stor införsel.<br />
Svensk tjära betingade 20 a 25 fl., för stenkolstjära var mycket liten<br />
efterfrågan.<br />
För petroleum höll sig detaljpriset, oaktadt den stora införseln, mellan<br />
4.50 <strong>och</strong> 5 fl.<br />
Svenska tändstickor lyckades nästan att hålla sig uppe i samma pris s<strong>om</strong><br />
föregående år, men de hade att utstå en mycket stark konkurrens.<br />
För cement vexlade priset mellan 7 <strong>och</strong> 10 fl., beroende på qvaliteten;<br />
för hamnarbetena erfordras ännu stora qvantiteter, <strong>och</strong> införseln torde ej i år<br />
blifva mindre än år 1884.<br />
Ingen direkt utförsel egde rum härifrån till de Förenade rikena. De förnämsta<br />
utförselsartiklarne bestodo af:<br />
Förlidet års sockerskörd kan anses sås<strong>om</strong> mycket riklig. Prisen, s<strong>om</strong> i<br />
början af året voro 13 fl. för n:o 14, föllo så lågt, att när den nya säsongen<br />
började ej mer än 10.50 å 11 fl. betaltes för 1884—1885 års skörd; marknaden<br />
var så utan lifaktighet att prisen slutligen föllo till 8 1/4 å 8 1/2 fl. Om<br />
icke någon förändring inträffar i tillverkningen af betsocker i Europa, äro utsigterna<br />
dåliga för framtiden, isynnerhet s<strong>om</strong> produktionen icke torde blifva så<br />
stor, till följd af den sjukd<strong>om</strong> hvaraf sockerröret lider i vissa distrikt.<br />
Kaffeskörden uppgick, så vidt man kan beräkna, till:<br />
Priset för ordinär vara vexlade mellan 27 <strong>och</strong> 40 fl., för vestindisk beredning<br />
mellan 32 <strong>och</strong> 40 fl. Sås<strong>om</strong> vanligt betingades i några fall högre pris.<br />
Vid de af regeringen anordnade auktioner på Javakaffe såldes:
565<br />
Vid auktionerna på Sumatra-kaffe betaltes:<br />
Största delen af kaffet utfördes till Europa för plantageegarnes räkning.<br />
Den sjukd<strong>om</strong> s<strong>om</strong> under år 1884 hemsökte kaffebusken har vållat eu minskning<br />
i produktionen, <strong>och</strong>, oaktadt alla försigtighetsmått äro tagna för att förek<strong>om</strong>ma<br />
sjukd<strong>om</strong>ens spridning, torde nog 1885 års skörd blifva liten.<br />
Kolonialregeringen har föreslagit regeringen i moderlandet att afskaffa alla<br />
utförselsafgifter.<br />
Af ris utfördes till Europa sås<strong>om</strong> vanligt endast de finare sorterna. Produktionen<br />
utgjorde <strong>om</strong>kring 60,000 pikuls Kandanghauer <strong>och</strong> Indramayoe (pris<br />
9 a 10.5 7 fl. pr pikul), 15,000 pikuls Tj<strong>om</strong>as (7 ä 8 fl.) samt 50,000 pikuls<br />
andra slag (5.40 å 7 fl.). Prisen voro fasta i början af året, men sjönko sedan<br />
till följd af den rika skörden. Införseln af billigt ris från Saigon <strong>och</strong> Bangkok<br />
uppgick till <strong>om</strong>kring 900,000 pikuls <strong>och</strong> utöfvade äfven inflytande på prisen.<br />
De för grufarbetarne i Bänka erforderliga 100,000 pikuls betaltes med 6.18 fl.<br />
<strong>och</strong> de till Billiton erforderliga 45,000 pikuls betaltes med 5.70 fl. pr pikul.<br />
Den minskade utförseln af peppar berodde på de vulkaniska utbrotten i<br />
Sundasundet; prisen höllo sig mellan 31 <strong>och</strong> 37 fl.<br />
Téskörden gynnades af ett mycket fördelaktigt väder; sås<strong>om</strong> vanligt utfördes<br />
det mesta till London för plantageegarnes räkning.<br />
Skörden af tobak var år 1884 mycket god <strong>och</strong> de pris s<strong>om</strong> betaltes i Europa<br />
voro mycket fördelaktiga; man hoppas att äfven 1885 års skörd skall slå väl ut.<br />
Produktionen af tenn vid Bankagrufvorna uppgick till <strong>om</strong>kring 90,000<br />
pikuls <strong>och</strong> vid Billiton till 72,000 pikuls. Produktionen från regeringens grufvor<br />
exporterades sås<strong>om</strong> vanligt till Holland; Billitontennet såldes här på auktion<br />
<strong>och</strong> betingade i februari 55.34 fl., i december 50.13 fl.<br />
För bättre sorter indigo betaltes 4 1 /, å 5'/, fl. <strong>och</strong> för sämre sorter 2 å 2'/, fl.<br />
För buffelhudar betaltes 25 ä 45 fl. pr pikul <strong>och</strong> för kohudar 35 å 65 fl.<br />
Ehuru priset på arrak stod högt under senare delen af år 1883, betingade<br />
Batavia-vara ej mer än 110 ä 120 fl. år 1884; för sämre qvalitcter betaltes<br />
10 å 15 fl. mindre.<br />
Exporten af kinabark torde framdeles k<strong>om</strong>ma att än mera ökas, enär odlingen<br />
deraf tagit stark fart. Regeringens plantager beräknas hafva gifvit <strong>om</strong>kring<br />
400,000 « <strong>och</strong> enskilda plantager 655,000 «.
566<br />
Räknadt från den 1 juli ena året till den 30 juni påföljande år befraktades<br />
:<br />
För segelfartyg till Kanalen för order, Cadiz eller Lissabon för order eller<br />
Amerika betaltes:<br />
Till Australien betaltes 22 sh. 6 d. å 30 sh.; till Auckland befraktades<br />
åtskilliga fartyg efter 27 sh. 6 d. a 30 sh.<br />
För ångfartyg vexlade frakterna så mycket att det icke är möjligt närmare<br />
angifva dem. De holländska ångbåtar, s<strong>om</strong> gjorde reguliera turer till<br />
Holland, erhöllo för läst <strong>om</strong> 2 tons: för kaffe, peppar <strong>och</strong> gummi 85 ä 90 fl.,<br />
ris 55 a 70 fl., hudar 100 å 110 fl.; dessa fartyg togo tidtals i brist på<br />
annan frakt socker för 32 sh. 6 d. pr ton <strong>om</strong> 20 cwt <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med än<br />
billigare. Icke reguliera ångbåtar befraktades efter 40 sh. å 37 sh. 6 d. pr<br />
ton <strong>och</strong> det mesta de erhöllo var 50 sh. Dessa fartyg måste anlöpa Port Said,<br />
Malta eller Marseille för order.<br />
Vi hafva för närvarande fyra reguliera ångbåtslinier — en med båt hvar<br />
tionde dag, en hvar fjortonde dag <strong>och</strong> två en gång i månaden —, så att större<br />
delen af den utförsel s<strong>om</strong> skall gå med ångfartyg kan tagas af dessa fartyg.<br />
Jag befarar att segelfartyg icke skola kunna betinga så höga frakter s<strong>om</strong><br />
hittills.<br />
W. Suermondt.<br />
B<strong>om</strong>bay den 22 maj 1885.<br />
(Årsberättelse for 1884.)<br />
Af de Förenade rikenas fartyg ank<strong>om</strong>mo endast ett svenskt <strong>och</strong> ett norskt,<br />
båda med last från utrikes ort; båda dessa fartyg afgingo likaledes med last<br />
till utrikes ort.<br />
Värdet af hela införseln uppgick till 310,728,981 rupees, deraf guld <strong>och</strong><br />
silfver för 103,219,580 rupees. Det varuutbyte s<strong>om</strong> eger rum mellan Ostindien<br />
<strong>och</strong> de Förenade rikena kan icke i siffror angifvas, enär någon direkt
567<br />
förbindelse icke eger rum, utan allting går öfver London. Den egentliga exportsäsongen<br />
är från januari till juni, enär skörden då eger rum af så väl b<strong>om</strong>ull<br />
s<strong>om</strong> oljefrö <strong>och</strong> spanmål.<br />
Bland importartiklarne må nämnas manufakturvaror från Tyskland, Eogland<br />
<strong>och</strong> Schweiz, kol från England, vin <strong>och</strong> konjak från Frankrike <strong>och</strong> öl från<br />
England. Man försökte en tid att införa norskt öl, men har nu upphört dermed.<br />
Införseln af tändstickor uppskattas till ett värde af 471,480 rupees;<br />
företrädesvis konsumeras engelska stickor (Bryant & May's), men äfven s. k.<br />
svenska.<br />
För svenskt stångjern angifves priset pr tonneau <strong>om</strong> 20 cwt fritt i B<strong>om</strong>bay<br />
till £ 9.15 för följande dimensioner: 1X78, 3X73, 1 X 7, <strong>och</strong> 3X72-<br />
Stor införsel af papper utaf olika slag eger rum från Österrike <strong>och</strong> Belgien;<br />
man försökte en gång att införa norskt papper, men det gick icke, oaktadt<br />
qvaliteten var god, beroende på svårigheter med frakt <strong>och</strong> <strong>om</strong>kostnader.<br />
Danskt smör införes i bleckdosor <strong>och</strong> föredrages framför alla andra hit<br />
införda sorter.<br />
I stället för de jernvägssyllar af trä s<strong>om</strong> man ford<strong>om</strong> införde har man<br />
nu börjat använda sådana af jern, hvilka hafva den fördelen att icke så snart<br />
förstöras. Införseln af trä eger hufvudsakligen rum från Birma <strong>och</strong> Siarn.<br />
Under det att nästan alla andra nationer äro representerade bland härvarande<br />
köpmän, finnes här ingen enda svensk eller norrman. Det lider dock<br />
intet tvifvel att, <strong>om</strong> några här glogo sig tillsammans <strong>om</strong> att skicka ut en agent<br />
hit, denne så småning<strong>om</strong> skulle kunna vinna afsättning för sådana varor s<strong>om</strong><br />
jern, tändstickor <strong>och</strong> papper. Om en person sändes hit i sådant syfte <strong>och</strong> jag<br />
underrättades der<strong>om</strong> någon tid förut, skulle jag kunna skaffa hon<strong>om</strong> affärsförbindelser<br />
med ett hus s<strong>om</strong> sysselsätter sig med importaffärer <strong>och</strong> för öfrigt<br />
lemna hon<strong>om</strong> alla nödiga upplysningar.<br />
Värdet af utförseln uppgick till 331,994,873 rupecs, deraf guld <strong>och</strong> silfver<br />
för 6,926,075 rupees. De förnämsta utförselsartiklarne äro b<strong>om</strong>ull <strong>och</strong> b<strong>om</strong>ullsväfnader,<br />
spanniål, opium, uljefrö <strong>och</strong> hudar.<br />
J. Janni.
Stettin den 25 september 1885.<br />
568<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
II.*<br />
Oaktadt det rådande skyddstullsystemet, har vår plats så väl s<strong>om</strong> Tysklands<br />
<strong>handel</strong>srörelse öfver hufvud taget att för det sistlidna året uppvisa en<br />
särdeles ansenlig tillökning i införseln i jemförelse med en <strong>om</strong> äfven icke betydlig<br />
förminskning i utförseln.<br />
Sålunda utgjorde varu<strong>om</strong>sättningen sjöledes öfver Swincmunde <strong>och</strong> Stettin<br />
tillsammans i tonncn å 1,000 kilogram.<br />
De båda hamnarnas ökade införsel år 1884 i jemförelse med 1883 utgjorde<br />
för: is 72,144 tonnen, spanmål 44,962, kol <strong>och</strong> kokes 41,721, tackjern<br />
<strong>och</strong> jernskrot 18,087, jernmalm 9,518, svafvelkis 5,603, sten 5,037, trä<br />
7,252, mjöl 8,224, harts 4,514, petroleum 2,196, kaffe 1,791 tonnen <strong>och</strong><br />
sill 41,711 tunnor. — En mindre utförsel egde derjemte rum af spanmål<br />
(14,025 tonnen mot 41,607), potatis (17,679 mot 38,840) <strong>och</strong> trä (68,602<br />
mot 78,836). Deremot tilltog utförseln af cement (42,230 tonnen mot 36,631),<br />
mur- <strong>och</strong> eldfast sten (17,245 mot 8,594), råsocker (28,532 mot 19,645), raffineradt<br />
socker (16,842 mot 13,037), sprit (17,903 mot 11,519), melass<br />
(10,167 mot 4,092) <strong>och</strong> oljekakor (7,471 mot 4,453).<br />
Af Stettins <strong>och</strong> Swinemiindes hela införsel sistlidet år voro 31,33 % stenkol<br />
<strong>och</strong> kokes, 22,62 % spanmål, 7,34 % tackjern, 6 % mineral <strong>och</strong> malmer,<br />
4,96 % sill, 4,93 % ig, 3,25 % petroleum <strong>och</strong> 3,19 % trä; af hela<br />
utförseln voro 14,40 % trä, 10,66 % socker, 8,86 % cement, 7,32 % mjöl,<br />
6,08 % mineral <strong>och</strong> malmer, 5,49 % kemikalier <strong>och</strong> droger, 4,17 % tegel<br />
<strong>och</strong> chamottsten, 3,7 5 % bran vin <strong>och</strong> 3,70 % potatis.<br />
Af Stettins införsel k<strong>om</strong>mo 35,86 % från England, 24,6 7 % från Ryssland,<br />
13,66 % från tyska hamnar, 8,98 % från Norge (mot endast 3,43 %<br />
år 1883 <strong>och</strong> 4,4 9 % år 1882), 5,31 % från Förenta Staterna, 4,41 % från<br />
Sverige (mot 3,09 % år 1883 <strong>och</strong> blott 2,17 % år 1882), 1,45 % från<br />
Frankrike, 1,31 % från Danmark, 1,28 % från Holland o. s. v., alla andra<br />
länder under 1 %. — Af utförseln gingo 23,91 % till tyska hamnar, 19,95<br />
% till England, 14,61 % till Sverige (mot 11,23 % år 1883 <strong>och</strong> 9,47 %<br />
år 1882), 10,62 % till Ryssland, 9,79 % till Danmark, 4,63 % till Förenta<br />
Staterna, 4,3 7 % till Holland, 3,70 % till Norge (mot 3,50 % år 1883<br />
<strong>och</strong> 3,09 % år 1882), 3,52 % till Frankrike, 3,15 % till Spanien, 1,53<br />
% till Belgien <strong>och</strong> alla öfriga länder under 1 %.<br />
* Afd. I ae sid. 41.
569<br />
Hvad särskildt de Förenade rikenas <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning på, Stettin angår,<br />
så har den icke allenast hållit steg med andra länders här alltjemt växande<br />
varautbyte, utan äfven, sås<strong>om</strong> af förestående framgår, i ut<strong>om</strong>ordentlig proportion<br />
tilltagit; ty sålunda har Sveriges så väl s<strong>om</strong> Norges export hit de båda senare<br />
åren fördubblats jemte det att dessa länders import härifrån samtidigt ökats<br />
med ungefär en tredjedel.<br />
Kastar man ock derjemtc en blick på de Förenade rikenas <strong>sjöfart</strong> på<br />
Steltin, så har denna i förhållande en ännu större tillväxt att uppvisa, hvaroni<br />
konsulatets den 1 februari detta år insända <strong>sjöfart</strong>sberättelse närmare upplyser.<br />
Drägtigheten af de till Stcttin med last ank<strong>om</strong>na sjögående fartygen var<br />
2,838,274 kubikmeter år 1884 mot 2,381,187 kubikmeter det föregående<br />
året, alltså en tillökning af 18.5 % under det att vigten af importen steg med<br />
18 %.<br />
De med last öfver Swinemtinde afgångna fartygen hade sistlidet år en<br />
drägtighet af 1,956,698 kubikmeter oeh 1883 1,878,413 kubikmeter, således<br />
en tillväxt af 4.2 % medan vigten af exporten aftog med 4.1 %.<br />
Medelstorleken af de i Stettins hamn ank<strong>om</strong>na fartyg utgjorde 1882 615,<br />
1883 692 <strong>och</strong> 1884 744 kubikmeter.<br />
Det med jernvägarne i Stettin befordrade gods steg betydligt, <strong>och</strong> utgjorde<br />
det ank<strong>om</strong>na 476,785 samt det afgångna 459,558 tonnen; äfven flodfarten har<br />
äter igen tilltagit.<br />
Spanmål. Införseln hämtat' i det tyska tull<strong>om</strong>rådets fria samfärdsel utgjorde<br />
år 1884 550,000 tonnen mera än det föregående kret^ utförseln ur<br />
den fria samfärdseln var år 1884 deremot 138,459 tonnen mindre än år 1883.<br />
Stettins spanmåls<strong>om</strong>sättning uppgick till i tonnen å 1,000 kilogram:<br />
Vår spanmålsutförsels upphörande har så småning<strong>om</strong> påskyndats af spanmålstullarnes<br />
införande; så snart dessa ånyo höjas, torde Stettin öfver hufvud<br />
taget upphöra att vara en exporthamn för spanmål, så framt ej sydöstra Europas<br />
jernvägstaxor nedsättas för att häröfver möjliggöra främmande spanmåls<br />
transitering till utlandet. Af spanmål importerade Stettin för ett värde af<br />
45,234,455 riksmark <strong>och</strong> exporterade för 2,719,498 riksmark.<br />
Hvete. Året började med ett lager af 12,133 tonnen <strong>och</strong> slutade med<br />
21,182. Sjöledes tillfördes från Ryssland direkt 47,482 tonnen <strong>och</strong> från tyska<br />
hamnar 17,079, mest af ryskt ursprung. Till Sverige utfördes 40 tonnen <strong>och</strong><br />
derifrån hitfördes 45'/a tonnen.<br />
Såg. Behållningarna voro vid årets början 11,277 tonnen <strong>och</strong> vid dess<br />
slut 836. Af införseln k<strong>om</strong>mo 104,093 tonnen från Ryssland, 28,552 från<br />
tyska östersjöhamnar, 209 från Förenta Staterna <strong>och</strong> 74 från Sverige.
570<br />
Af k<strong>om</strong> tillfördes sjölcdes 3,402 tonnen från Ryssland, 2,240 från<br />
tyska hamnar <strong>och</strong> blott 8 tonnen från Sverige; af den lilla utförseln gingo till<br />
Norge 460 tonnen <strong>och</strong> af malt till Sverige 705 samt till Norge 551 tonnen.<br />
Hafre. Af den ovanligt starka tillförseln, hvilken till större delen transiterade<br />
till Berlin, ank<strong>om</strong>mo 91,016 tonnen från Ryssland, 7,645 från tyska<br />
hamnar <strong>och</strong> 44 från Sverige.<br />
Hvad spanmålspriserna angår, så refereras till insända månadsrapporter <strong>och</strong><br />
priskuranter.<br />
Potatis. Utaf exporten, 17,243 tonnen å 1,000 kilogram, utfördes 11,068<br />
till Sverige, 336 till Norge, 4,876 till Danmark <strong>och</strong> endast 599 till England.<br />
Sistnämnda land, s<strong>om</strong> annars plägar vara hufvudimportören, hade i det förflutna<br />
året fått en så rik skörd, att det sjelft hade öfverflöd till export. Från Sverige,<br />
s<strong>om</strong> haft en ringare skörd, inträdde redan med januari efterfrågan, s<strong>om</strong><br />
i februari <strong>och</strong> mars förde till flera afslutningar; men då de svenska köparne<br />
endast önskade medelstor vara, hvit potatis, måste utgallring af dessa ske, s<strong>om</strong><br />
derigen<strong>om</strong> något fördyrades. Priserna började med riksmark 4.2 5 å 4.5 0 pr<br />
100 kilogram f. o. b. inclusive säckar <strong>och</strong> steg efter de första afskeppningarna<br />
till riksmark 4.8 0 a 5, under det röd potatis, s<strong>om</strong> var mindre <strong>och</strong> ringare<br />
efterfrågad, offererades intill början af maj a riksmark 4.4 0 till 4.5 0. Hvit<br />
föll i april till riksmark 4,70 f. o. b. De samtidiga ångbåtsfrakterna till<br />
Stockholm voro 40 k 35 pfennige pr centner.<br />
S<strong>om</strong> härvarande exportörer mot mediet af maj fordrade för hvit ända till<br />
48 riksmark pr wispel af 24 tyska centner, uppstod från Sverige äfven så<br />
stark efterfrågan å röd potatis, att priset dera steg i loppet af maj från 38<br />
till 49 riksmark. Den svenska marknaden slöt sig till denna haussetendens<br />
oeh då dervarande köpare i mediet af maj för sättpotatis önskade skyndsam<br />
aflastning, betaltes de högsta priser för hvit riksmark 6 å 6.20 <strong>och</strong> för röd<br />
potatis 5.70 ä 5.80 pr 100 kilogram. Några dagar senare reducerades priset<br />
för hvit till riksmark 5.80 eif., hvartill en strykande afsättning skedde. De<br />
reguliera ångbåtslinierna voro för den lifliga exporten otillräckliga <strong>och</strong> pr<strong>om</strong>pta<br />
extraångare anskaffades h 30 ned till 25 pfennige pr centner till Stockholm för<br />
större samt å 35 pfennige for mindre partier. De oväntadt stora qvantiteter<br />
s<strong>om</strong> således mest i konsignation kastades på de svenska platserna, utöfvade ett<br />
starkt tryck på priserna, i följd hvaraf Stockholms marknad rymdes till vikande,<br />
ja delvis rätt förlustbringande priser å riksmark 4.5 0 ned till 4.2 5 cif. Af<br />
den nya skörden afskeppades till Sverige i oktober <strong>och</strong> november hufvudsakligen<br />
hvit potatis till priser af riksmark 5.10 k 5.30 cif.<br />
Mjöl <strong>och</strong> kli. Stettins 3 ångqvarnar förmalde sistlidet år 80,676 tonnen<br />
hvetc <strong>och</strong> råg. Af utförseln till sjös, s<strong>om</strong> steg till 34,960 tonnen, med ett<br />
värde af 6,984,017 riksmark, gingo till Sverige 9,661 tonnen, till Norge 8,930,<br />
till Holland 11,865, till Belgien 7,446 <strong>och</strong> till England blott 1,547. — S<strong>om</strong><br />
den billiga potatisen till en början inskränkte brödbehofvet, inträdde först med<br />
april en lifligare efterfrågan å mjöl <strong>och</strong> förblef afsättningen tillfredsställande<br />
ända in i augusti, då den nya skörden <strong>och</strong> de på verldens hufvudplatser hopade<br />
hveteförråden nedtryckte hveteprisen till det lägsta; äfven rågen följde den<br />
fallande tendensen, ehuru ej till samma grad, ty behållningarna af denna vara<br />
hade öfvcrallt betydligt förminskats. I september visade sig en något lugnare<br />
stämning; dock förblef hveteprisct ut<strong>om</strong>ordontligt lågt, under det råg offererades<br />
mindre <strong>och</strong> tidtals uppnådde nästan hvetepriset.<br />
kilogram för:<br />
Noteringarna voro pr 50
571<br />
Af kli afskeppades 5,394 tonnen, hvaraf hufvudparten, 4,145 tonnen, gick<br />
till Danmark.<br />
Af oljekakor utfördes sjöledes 7,471 tonnen till ett värde af 1,045,906<br />
riksmark; derutaf gingo till Sverige icke mindre än 6,047 tonnen. Priset förblef<br />
vid stark efterfrågan hela året <strong>om</strong> riksmark 7 å 7.25 pr 50 kilogram.<br />
Sprit. Härvarande lager utgjorde vid årets början 400,000 liter, steg i<br />
april—maj till 700,000 <strong>och</strong> nedgick derpå mot årets slut till förstnämnda<br />
qvantum. Priset var loco i jan.—febr. 47 ä 47.5 riksmark, april 45.60, maj<br />
—juni 48.30—51 <strong>och</strong> föll mot årets slut så småning<strong>om</strong> ned till riksmark<br />
41.50. Utförseln uppgick till 17,708 tonnen mot 10,139 det föregående året;<br />
till Spanien gingo 11,517 tonnen, hvaraf icke mindre än 7,060 tons afskeppades<br />
med svenska ångare.<br />
Petroleum. Till Stettin anlände 118 fartyg med 262,698 fat petroleum;<br />
härutaf ank<strong>om</strong>mo direkt från Amerika 211,018 barrels, från tyska hamnar<br />
44,174, från Ryssland 6,026 <strong>och</strong> öfver England 1,480. I vår petroleumfart<br />
är det största delen skandinaviska fartyg s<strong>om</strong> sysselsättas; sålunda anlände hit<br />
sistlidet år 44 norska skepp med 136,447 fat <strong>och</strong> 7 svenska med 21,743 fat,<br />
samt från detta årets början intill den 15 sept. hafva från Nordamerika redan<br />
45 norska <strong>och</strong> 3 svenska skepp hit ank<strong>om</strong>mit med petroleum. Under innevarande<br />
år hafva också redan så många fartyg samtidigt anländt lut med petroleum<br />
att oaktadt Stettin eger derför två lossningsplatser, måste dock flera fartyg<br />
vänta på losstur. I anledning häraf gjorde jag under den 7 förra månaden<br />
hos härvarande k. regering framställning af sådana fakta samt ansökte <strong>om</strong> förhöjning<br />
af det från polisdirektionens sida hittills fastsatta, i medeltal minsta<br />
dagliga utlossningsqvantum af 250 barrels, <strong>och</strong> gläder det mig numera kunna<br />
vördsammeligen meddela, att, jemlikt en från k. regeringen ingången skrifvelse<br />
af den 20 sistlidne augusti, det i medeltal minimala utlossningsqvantum, s<strong>om</strong><br />
hittills ålegat dylik lastmottagare att mottaga, skall gen<strong>om</strong> förordning höjas till<br />
350 barrels pr dag. — Således tillförsäkras alla hitk<strong>om</strong>mande petroleumskepp<br />
en pr<strong>om</strong>ptare expedition, så att dessa sannolikt ej mera k<strong>om</strong>ma att vänta på<br />
losstur.<br />
Sill. Sillaffärerna å härvarande plats uppvisa äfven under det förflutna<br />
året ett stigande så väl med afseende på import s<strong>om</strong> afsättuing, ty importen<br />
har mot den största hittillsvarande af 1883 erfarit ytterligare en tillväxt af<br />
46,611 tunnor <strong>och</strong> afsättningen mot den hittills ouppnådda af 1881 en vidare<br />
tillökning af 29,239 tunnor. I trots af detta i <strong>och</strong> för sig glädjande faktum,<br />
har dock en återblick på förloppet af det sista årets sillförrättningar icke några<br />
synnerliga ljuspunkter att erbjuda; efterfrågan var städse mindre än de rikliga<br />
anbuden, så att denna <strong>handel</strong> var ringa vinstgifvande, ja ofta förlustbringande.<br />
Stettins sillimport 1884 hade ett värde af 16,929,080 riksmark.<br />
Följande sammanställning lemnar närmare öfversigt af härvarande import,<br />
<strong>om</strong>sättning <strong>och</strong> behållning i antal tunnor under åren:
572<br />
Omsättningen af skotsk sill <strong>om</strong>fattade således ungefär tre fjerdedelar af<br />
hela <strong>om</strong>sättningen. — Afsättningen af den norska sillen, ehuru större under<br />
åren 1883 <strong>och</strong> 1880, är dock mindre än medeltalet för åren 1883—1874 till<br />
ett antal af 25,001 tunnor. Denna tillbakagång faller hufvudsakligen på höstmånaderna<br />
<strong>och</strong> är en följd af den ovanligt ringa fångsten vid den norska kusten.<br />
Äfven under årets första månader tillfördes de p<strong>om</strong>merska kustplatserna<br />
icke obetydliga qvantiteter färsk svensk sill, s<strong>om</strong> äfven något inskränkte förbrukningen<br />
af andra sillsorter, isynnerhet den norska. Af 1883 års fetsill<br />
lagrade här vid årets början 24,314 tunnor, <strong>och</strong> utgjorde den nya tillförseln<br />
under vår- <strong>och</strong> s<strong>om</strong>marmånaderna 40,917 tunnor; afsändningen härifrån uppgick<br />
till 60,048 tunnor <strong>och</strong> fortsattes hela året. Följande priser betaltes i<br />
riksmark för oförtullad tunna:<br />
Tillförseln af 1884 års fetsill begynte först i medio af augusti <strong>och</strong> förblef<br />
ända till årets slut ovanligt ringa. I följd häraf har afsättningen uppnått<br />
blott 19,597 tunnor, <strong>och</strong> priserna kunde hålla sig höga. Ett prisfall inträdde<br />
först nit. november, föranledt gen<strong>om</strong> gynsammare fångstunderrättelser <strong>och</strong> de<br />
låga noteringarna för skotsk sill.<br />
Prisernas gäng framgår af följande tabell:
573<br />
Omsättningen i skotsk sill bestod af 71,218 tunnor 1883 års östkustsill,<br />
19,223 tunnor 1884 års matties <strong>och</strong> 251,056 tunnor 1884 års östkustsill.<br />
Af 1883 års skotska östkustsill afsändes sistlidet år:<br />
Då priserna under den bästa förbrukningstiden höllos höga, skedde afsättningen<br />
långsamt, så att en icke obetydlig del öfvergick till den nya säsongen,<br />
<strong>och</strong> till <strong>och</strong> med vid årets slut voro ännu 9,279 tunnor osålda.<br />
Prisgången var följande:<br />
Af mattiessill <strong>om</strong>sattes i det förgångna året 19,223 tunnor mot 9,605 dr<br />
1883, 7,449 år 1882, 8,326 år 1881 <strong>och</strong> 23,799 år 1880. Förrättningarna<br />
hade att kämpa mot svårigheterna i följd af den stora tillförseln af tidigt fångade,<br />
<strong>om</strong>ogna partier, s<strong>om</strong> endast kunde afsättas till mycket låga priser <strong>och</strong><br />
förorsakade de skotska saltarne stora förluster. Skön storfallande vara var för<br />
det mesta så knapp, att efterfrågan icke kunde tillfredsställas. God medelvara<br />
betingade riksmark 45 ä 60, finaste qvalitet riksmark 70 å 80 <strong>och</strong> i enskilda<br />
fall ända till 90 riksmark pr förtullad tunna. Fångsten vid skotska ostkusten<br />
inelusive Shetland <strong>och</strong> Orkney lemnade enligt officiella statistiken ett utbyte af<br />
989,384 erans, s<strong>om</strong> efter vanligt mått af 115 tunnor pr 100 craus utgör<br />
1,137,792 tunnor — den största fångst s<strong>om</strong> Skotland någonsin haft. Af<br />
nämnda qvantum tillfördes härvarande marknad 366,532 tunnor, <strong>och</strong> afräknar<br />
man öTerifrån den vid årsslutet fbrblifvande behållningen af 115,476 tunnor,<br />
så uppgår <strong>om</strong>sättningen till 251,056 tunnor, bestående af följande sorter:<br />
Det sistlidna årets <strong>om</strong>sättning af ny skotsk östkustsill hade ett långt större<br />
<strong>om</strong>fång än något föregående års <strong>och</strong> vinner ännu mera i betydelse derigen<strong>om</strong>,<br />
att af den gamla skotska sillen ett ganska betydande qvantum under hösten<br />
konsumerades. Under fullt uppskattande af det faktum, att afsättnings<strong>om</strong>rådet<br />
för Stettins marknad år efter år utvidgats, har man dock att söka den förnämsta<br />
grunden för den ansenligt tilltagande afsättningen dels i den norska fångstens<br />
felslående, dels i de billiga priser, till hvilka de små skotska sorterna allt ifrån<br />
säsongens början försålts.
574<br />
Följande tabell visar prisernas gång i riksmark for oförtullad tunna:<br />
Af holländsk sill <strong>om</strong>sattes i förlidet år 3,873 tunnor gammal <strong>och</strong> 10,026<br />
tunnor ny vara. De första afslutningarna egde rum i september till riksmark 36<br />
a 37 för superior oeb 31 a 32 för prima fullsill; dessa priser nedgingo sedan<br />
till resp. riksmark 34 å 35 <strong>och</strong> 28/2 ä 30, allt pr tunna cif. — Afsändningen<br />
af fransk sill utgjorde 2,063 tunnor gammal <strong>och</strong> 3,646 tunnor ny vara.<br />
Vid de ut<strong>om</strong>ordentligt höga priserna på våren för skotsk crownfulls rymdes det<br />
gamla lagret af fransk fullsill redan i mars till vikande priser från 42 ned till<br />
38 riksmark. Men när den skotska sillen på hösten stod mycket lågt i pris,<br />
försummades alldeles den franska sillen, <strong>och</strong> större partier måste i brist på anbud<br />
afskeppas vidare till ryska hamnar. Prisen började i augusti med riksmark<br />
25 a 28 för fulls <strong>och</strong> 12 å 14 för matties samt noterades vid årets<br />
slut med respektive riksmark 20 å 22 <strong>och</strong> 10 å 12 n<strong>om</strong>inelt.<br />
Ännu ogynsammare gestaltade sig affärerna med svensk sill, hvaraf under<br />
hela året endast 1,515 tunnor k<strong>om</strong>mo till försändning, oaktadt denna vara offererades<br />
mycket billigt. Orsaken härtill var, att qvaliteten icke utföll tillfredsställande<br />
för härvarande höga anspråk.<br />
Socker. Hela hvitbetskörden 1884 i Tyskland värderades till 10.4 millioner<br />
tonnen, <strong>och</strong> ansåg man öfver hufvud att 850 kilogram betor gåfvo 100<br />
kilogram socker. Sås<strong>om</strong> betalda exportbonifikationer å socker för kampanjen<br />
1883—1884 angifver statistiken 96.3 millioner riksmark. Under kalenderåret<br />
1884 utfördes ur det tyska tull<strong>om</strong>rådet 524,662 tonnen råsocker <strong>och</strong> 113,922<br />
tonnen raffmeradt socker mot resp. 436,790 <strong>och</strong> 75,792 år 1883.<br />
Utförseln från Stettin sjöledes utgjorde år:<br />
<strong>och</strong> gingo sistl. år deraf till Sverige 5,768 tonnen råsocker samt 10,855 tonnen<br />
raffmeradt socker; till Norge 40 tonnen råsocker <strong>och</strong> 478 tonnen raffmeradt<br />
socker. Stettins hela sockerexport värderades till 18,379,144 riksmark.<br />
Råsockrets medelpriser voro pr 50 kilogram för 96 % polariseradt kornsocker:<br />
januari riksmark 28, februari 27.30, mars 25.70, april 24.50, maj 23.80,<br />
juni 24, juli 23.50, augusti 23, september 19.60, oktober 20.50, november<br />
19.2 5 <strong>och</strong> december 19 riksmark.<br />
Fint raffmeradt socker kostade i medelpris pr 50 kilogram: i januari—<br />
april riksmark 36 å 37.50, maj—augusti 35 ned till 32, september—oktober<br />
28 å 30.25 <strong>och</strong> november—december riksmark 29 å 30.25.<br />
Sockerraffinaderiet »P<strong>om</strong>mersche Zuckersiederei» förarbetade 16,850 tonnen
575<br />
råsocker <strong>och</strong> försålde 16,850 tonnen raffineradt socker; derutaf exporterades<br />
8,850 tonnen, hvaraf mest till Sverige.<br />
Is. Denna artikel importerades i följd af den ovanligt milda vintern<br />
1883—1884 i stora qvantiteter under tiden mellan mars <strong>och</strong> oktober. I det<br />
hela belöpte sig importen här till 71,936 tonnen; häraf k<strong>om</strong>mo 68,637 från<br />
Norge <strong>och</strong> 3,298 tonnen från Sverige. Priserna bibehöllo en ständigt stigande<br />
tendens, allt ifrån riksmark 10.50 pr 1,000 kilogram i mars till 19.50 i oktober.<br />
Sannolikt skulle de stigit ännu högre, <strong>om</strong> icke ett större antal bryggerier<br />
i Berlin med flera tyska städer skyndsamligen anskaffat sig ismaskiner.<br />
Hufvudafnämare voro de berlinska bryggerierna, äfven gingo icke obetydliga<br />
mängder till konungariket Sachsen, Halle, Magdeburg, Gotha, Jena etc. — Något<br />
öfver halfva importen skedde med svenska <strong>och</strong> norska fartyg. Detta år<br />
har ännu ej någon isimport egt rum, <strong>och</strong> någon utsigt dertill är ej heller för<br />
handen.<br />
Metaller. Omsättningen härutaf i Stettin sjöledes var:<br />
Förhållandet mellan tillverkningen <strong>och</strong> förbrukningen af jern var mycket<br />
ogynsamt, oaktadt försökt inskränkning i förstnämnda. Byggandet af större<br />
jernvägslinier synes man så väl i Europa s<strong>om</strong> Amerika hafva afslutat; äfven<br />
torde öfvergången till stål- i stället för jernskenor kunna betraktas sås<strong>om</strong> fulländad.<br />
— Rederierna behöfva nog en längre tid för att öfvervinna de sista<br />
årens öfverproduktion af ångfartyg <strong>och</strong> hafva ingen anledning att föröka sin<br />
materiel. — Af Stettins hela stängjerns-införsel, 7,448 tonnen, k<strong>om</strong>mo 5,842<br />
från Sverige mot 5,006 i det föregående året, alltså en tillökning af 836<br />
tonnen.<br />
Smidt <strong>och</strong> valsadt stångjern af svensk tillverkning kostade pr 100 kilogram<br />
i januari riksmark 24 å 23.50 <strong>och</strong> från mars till årsslutet 23.50 a 23<br />
riksmark.<br />
Valsadt tyskt jern kostade i januari riksmark 14 å 13.50, mars 13 ä 12.50,<br />
maj 13.50 å 13 <strong>och</strong> från juli till årets slut 14 å 13.50. — Priset å råkoppar<br />
noterades i januari med 145 riksmark, april 140, juli 138, oktober 135<br />
<strong>och</strong> december 120 riksmark.<br />
Trä. I det tyska tull<strong>om</strong>rådet utgjorde 1884:<br />
alltså var importeu 1,352,300 tonnen större än exporten.<br />
Stettins <strong>om</strong>sättning af trä sjöledes var 1884:
576<br />
Af importen k<strong>om</strong>mo öfver 35,000 tonnen från tyska hamnar, resten hufvudsakligen<br />
från Sverige samt Kyssland.<br />
Härmed lemnas en öfversigt af de år 1884 i Stettin under tullkammarens<br />
kontroll till sjös in- <strong>och</strong> utförda varornas vigt <strong>och</strong> värde:<br />
Följande sammanställning visar den vigtigaste varu<strong>om</strong>sättningen med de<br />
Förenade rikena i sistlidna år i kilogram, jemfördt med Stettins hela in- <strong>och</strong><br />
utförsel af samma varor enligt tullkammarens uppgifter:
577<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart. 38
578<br />
Fabriksindustri. Ångfartygsvarfvet »Vulcan» byggde <strong>och</strong> aflevererade under<br />
1884 arbeten till ett värde af nägot öfver 15 millioner riksmark. Deribland<br />
befunno sig 2 pansarkorvetter, 4 torpedoångjakter, 7 ångfartyg, 23 jernvägslok<strong>om</strong>otiv<br />
ete. Vid våra båda andra varf nybyggdes bland annat 16 ångfartyg.<br />
Härvarande fabriker för cement, chamott, fettvaror, socker, cikoria <strong>och</strong><br />
kemiska produkter m. m. hade en temligen jemn <strong>och</strong> riklig sysselsättning;<br />
äfven pappersbruk, oljeslagerier <strong>och</strong> ångqvarnar fortsatte fast oförändradt sin<br />
verksamhet. — De financiella resultaten voro i allmänhet ganska goda <strong>och</strong> bland<br />
härvarande aktiebolag utdelade s<strong>om</strong> vinst på inbetaldt kapital: »Vulcan» 15 X ><br />
ingqvarnarne 13'/, ä 26 Xi fabrikerna för tillverkning af cement 6 å 20 X,<br />
kemiska produkter 4 å 22 X, socker 3'/, a 13 1 /, X <strong>och</strong> papper 16'/, X-<br />
— Af Stettins assuransbolag gåfvo i utdelning: »Preus,«ische National-Ver-
579<br />
sicherungs-GesclIschaft» 25 %, »Union» 25 %, »Norddeutsche See- k Fluss-<br />
Versicherungs-Gesellschaft» 23 1/3 % <strong>och</strong> lifförsäkringsbolaget »Germania»<br />
15 %.<br />
Lima (Peru) den 2 april 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
F. L. P. Ivers.<br />
Cullao besöktes under år 1884 af 1 svenskt fartyg <strong>om</strong> 513 tons samt af<br />
3 norska <strong>om</strong> tillsammans 1,716 tons: samtliga dessa fartyg ank<strong>om</strong>mo med last<br />
<strong>och</strong> afgiogo i barlast.<br />
De tryckta affärsförhållandena här i landet hafva förorsakat en betydlig<br />
minskning i skeppsfarten.<br />
Nationalkonventet gillade den fred s<strong>om</strong> förra året afslöts af general Iglesias<br />
med Chili, <strong>och</strong> ratifikation egde rum den 28 mars 1884; de chilensiska<br />
trupperna utrymde derefter landet. Ett parti under ledning af general Caceres<br />
godkände dock ej fredsslutet <strong>och</strong> gjorde den 27 november ett anfall på Lima,<br />
men tillbakaslogs af general Iglesias. General Caceres har slagit sig ner i<br />
Arequipa <strong>och</strong> söker der att organisera sig för att fortsätta det inbördes kriget.<br />
Under sådana <strong>om</strong>ständigheter äro de ekon<strong>om</strong>iska svårigheterna stora; den<br />
förnämsta ink<strong>om</strong>stkällan är tullen <strong>och</strong> importtullarne hafva ökats betydligt.<br />
Den protest, s<strong>om</strong> afgafs utaf åtskilliga makter mot den afslutade freden,<br />
har ännu icke ledt till något resultat. Emellertid äro salpeter- <strong>och</strong> guanolagren<br />
redan öfverlemnade till Chili. Sås<strong>om</strong> följd häraf har Perus' export<br />
blifvit mycket inskränkt. Ångbåtarne på de reguliera linierna erbjuda utfrakter<br />
till mycket låga pris, <strong>och</strong> det blir ej mycket öfver för segelfartygen.<br />
Nationalkonventet sammanträdde ånyo den 1 sistlidne mars <strong>och</strong> gillade då<br />
hvad regeringen hittills åtgjort samt förnyade general Iglesias' fullmakt att vara<br />
provisorisk president intill dess lugnet blifvit fullk<strong>om</strong>ligt återstäldt. Först derefter<br />
skola valen till kongressen ega rum.<br />
G. Lembcke.
Genève den 29 juni 1885.<br />
580<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Året 1884 har ur affärssynpunkt varit medelmåttigt för Schweiz, <strong>och</strong> det<br />
trots utsigtcrna för en varaktig fred <strong>och</strong> rika skördar; för de textila <strong>och</strong> metallurgiska<br />
industrierna har året till <strong>och</strong> med varit dåligt. Orsaken härtill<br />
torde icke kunna sökas annat än i öfvergifvandet af de ekon<strong>om</strong>iska principer,<br />
s<strong>om</strong> under tjugu år varit de förherskande å den europeiska marknaden. Systemförändringen<br />
sammanhänger ined Australiens <strong>och</strong> Ostindiens uppträdande på<br />
Europas spanmålsmarknad; sedan den tiden är det mellan protektionismen <strong>och</strong><br />
fri<strong>handel</strong>n s<strong>om</strong> striden står, <strong>och</strong> den förra vinner för hvarje dag terräng på<br />
bekostnad af den senare, s<strong>om</strong> anklagas att vara vållande till den inhemska industriens<br />
lidanden.<br />
Sås<strong>om</strong> bekant går Tyskland i spetsen för den protektionistiska rörelsen,<br />
ehuru det dervid tyckes k<strong>om</strong>ma i en viss motsägelse med sig sjelf då det gen<strong>om</strong><br />
sin kolonialpolitik gifver ett offentligt erkännande af att protektionismen<br />
icke är tillräcklig att skaffa afsättning åt industrien. Tyskland har blifvit nödsakadt<br />
att på Berlinkonferensen bylta fri<strong>handel</strong>sprincipen för att kunna vara<br />
med <strong>om</strong> de fördelar man hoppas kunna draga af Kongostatens bildande. Sistnämnda<br />
nya afsättningsort torde dock ieke blifva af någon betydelse för Schweiz.<br />
Förbundsregeringen har icke varit overksam under de rådande svårigheterna,<br />
den har utarbetat ett förslag till understödjande af industriskolor, undersökningar<br />
hafva gjorts för införande af nya industrier <strong>och</strong> förbättrande af de<br />
redan befintliga. Dessa åtgärder torde dock ej blifva verksamma så länge<br />
Schweiz icke eger någon lag s<strong>om</strong> skyddar uppfinnarens rätt <strong>och</strong> värnar <strong>om</strong> den<br />
industriella eganderätten. Den fabrikslagstiftning s<strong>om</strong> satte i tillämpning är<br />
strängare än något annat lands <strong>och</strong> egnad att skrämma industriidkarne från att<br />
slå sig ned på schweiziskt <strong>om</strong>råde. Visserligen kan Schweiz hafva den tillfredsställelsen<br />
att veta sig gå i spetsen för de civiliserade nationerna på detta<br />
<strong>om</strong>råde, men det är likväl ett obestridligt faktum att bestämmandet af en normal<br />
arbetsdag varit skadligt för den stora schweiziska industrien <strong>och</strong> det skall<br />
förblifva det så länge de andra producerande länderna icke följt exemplet.<br />
Det finnes emellertid äfven andra orsaker till den tryckta ställning, hvaruti<br />
den schweiziska industrien i allmänhet befinner sig; främst må dervid nämnas<br />
de höga arbetslönerna <strong>och</strong> de tryckande pålagorna. De stora industriidkarne<br />
i östra Schweiz hafva börjat anlägga filialer i Frankrike, Tyskland, Öster<br />
rike <strong>och</strong> till <strong>och</strong> med i Ryssland. Man förebrår dem detta, men med orätt,<br />
ty i sjelfva verket utöfvar detta under nuvarande förhållanden icke någon menlig<br />
inverkan på den inhemska industrien. Schweiz kan icke följa sina mäktiga<br />
grannars exempel, dess befolkning <strong>och</strong> dess förmögenhet äro for små för att<br />
landet skulle sjclft kunna konsumera sina fabrikers produkter.<br />
Hela <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättningen, s<strong>om</strong> år 1883 utgjorde 24,758,900 metr. quint.,<br />
uppgick år 1884 till 25,649,000 metr. quint.<br />
Införseln öfver franska gränsen till Schweiz har allt sedan år 1872 undergått<br />
en nästan oafbruten minskning; den utgjorde nämnda år 10,977,398 metr.<br />
quint. <strong>och</strong> var år 1883 ej mer än 5,726,984 metr. quint.; öfver tyska gränsen<br />
har införseln deremot tilltagit, den var år 1872 blott 3,735,134 metr.
581<br />
quint., men år 1883 13,089,578 metr. quint. Orsaken till dessa förändriugar<br />
är att söka i den betydande utveckling Tysklands <strong>handel</strong> <strong>och</strong> industri tagit efter<br />
kriget 1870—1871, i annekteringen till Tyskland af Elsass <strong>och</strong> Lothringen<br />
med deras jernvägar, i utvidgningen af Antwerpens hamn, i förbättrade<br />
seglationsförhållanden på Rhen, i de tyska bolagens taxor <strong>och</strong> slutligen i öppnandet<br />
af S:t Gotthardsbanan.<br />
Hela införseln år 1884 af varor taxerade efter vigt uppgick till 22,222,117<br />
metr. quint., utförseln uppgick till 3,426,901 metr. quint. Af kreatur infördes<br />
307,873 st. <strong>och</strong> utfördes 100,468 st. Af varor taxerade efter värdet infördes<br />
för 462,274 frcs <strong>och</strong> utfördes för 7,387,453 frcs.<br />
Schweiz inför från Sverige färgämnen, jern <strong>och</strong> stil, torkad, saltad <strong>och</strong><br />
rökt fisk. Till Sverige utföras härifrån speldosor, ur, delar af ur, maskiner,<br />
guldsmedsartiklar, broderier, siden, halmflätor m. m.<br />
Förslaget <strong>om</strong> att för statens räkning inköpa jernvägarno afslogs förra året,<br />
motståndarne till denna plan erkände dock dess riktighet, tankarne voro endast<br />
delade <strong>om</strong> tiden då det borde ske. Om emellertid inköpet nu icke är möjligt,<br />
<strong>om</strong> det nuvarande tillståndet är skadligt, borde man göra s<strong>om</strong> i Italien, der tvä<br />
privata bolag öfvertagit alla jernvägarne. I Geneve har nu äfven bildats en<br />
kreditinrättning s<strong>om</strong> har till ändamål att öfvertaga 10—15 schweiziska jernvägslinier.<br />
Koleran har under år 1884 hindrat många turister att besöka Schweiz,<br />
<strong>och</strong> jernvägarne hafva naturligtvis lidit deraf. Emellertid börja fördelarne af<br />
Arlbergsbanan allt mera att visa sig, <strong>och</strong> än mera torde detta blifva förhållandet<br />
när en gäng det österrikisk-ungerska jernvägsnätet blir sammanbundet med<br />
det turkiska. I Athen umgås man med planen på en jernväg mellan Athen<br />
<strong>och</strong> Saloniki; k<strong>om</strong>mer den en gång till stånd, skulle Paris', Londons, Antwerpens<br />
<strong>och</strong> Amsterdams <strong>handel</strong>sförbindelser med Levanten <strong>och</strong> den yttersta Orienten<br />
antagligen k<strong>om</strong>ma att gå öfver Schweiz, Österrike, Turkiet <strong>och</strong> Grekland.<br />
Persontrafiken å S:t Gotthardsbanan motsvarar hvad man af den hade<br />
väntat, men för Tysklands export till Italien <strong>och</strong> Levanten ställer sig sjövägen<br />
öfver Antwerpen ännu billigare.<br />
Den inrikes telegrambefordringen utvisar en fortgående minskning, beroende<br />
på telefonnätets utveckling. I de större städerna räknar man i medeltal<br />
en telefonstation på 137 invånare. Den af d:r Hipp i Neuchatel uppfunna<br />
mikrofonen synes innebära ett högst väsentligt framsteg. Ink<strong>om</strong>sten af telegrafen<br />
uppgick till 2,228,994 frcs, utgifterna till 1,932,121 frcs, utgörande<br />
behållningen således 286,873 frcs. Ink<strong>om</strong>sterna af telefonväsendet utgjorde<br />
338,000 frcs, utgifterna 405,137 frcs, utvisande en brist af 67,137 frcs.<br />
För ett fem minuters telefonsamtal betalas 20 centimes.<br />
För kreditanstalterna har 1884 icke varit något fördelaktigt år; medelräntefoten<br />
har fallit till 2 3 /4 % De 33 bankerna hafva haft en sammanlagd<br />
emission af 134 millioner frcs, <strong>och</strong> hade bankerna klingande valuta motsvarande<br />
56 % af utelöpande sedlar.<br />
Antalet schweiziska konsulat i utlandet har ökats från 84 till 88, <strong>och</strong><br />
har förbundsrådet till flera af dessa anslagit större belopp än förut.<br />
Polytekniska skolan i Zurich besöktes under år 1884 af 413 ordinarie<br />
elever, deraf 224 schweizare <strong>och</strong> 189 utländingar; bland dessa senare voro 7<br />
svenskar eller norrmän.<br />
de Schaeck.
Caracas (Venezuela) den 20 juni 1885.<br />
582<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
La Guayra <strong>och</strong> Puerto Caballo besöktes under året af 2 svenska fartyg<br />
<strong>om</strong> 416 tons <strong>och</strong> 12 norska <strong>om</strong> 3,093 tons.<br />
Förhållandena i allmänhet hafva icke under år 1884 undergått några vigtiga<br />
förändringar. Den 24 februari efterträddes general Guzman Blanco af<br />
general Joachim Crespo sås<strong>om</strong> republikens president, men den nye presidenten<br />
fullföljde sin företrädares politik <strong>och</strong> har bemödat sig <strong>om</strong> att vidmakthålla<br />
freden.<br />
Flera oförutsedda <strong>om</strong>ständigheter hafva olyckligtvis skadat landets ekon<strong>om</strong>iska<br />
ställning; bland annat hafva tre år ä rad väldiga svärmar af gräshoppor<br />
förtärt majs-, ris- <strong>och</strong> bönfälton, hvarigen<strong>om</strong> framkallats elände <strong>och</strong> hungersnöd.<br />
För att minska olägenheterna häraf har regeringen beviljat tullfri införsel<br />
af spanmål, men detta har skett så nyligen, att man ännu ej hunnit förnimma<br />
verkningarna deraf.<br />
Lyckligtvis hafva gräshopporna ännu ej angripit kakao- <strong>och</strong> kaffeskördarna,<br />
men priset på dessa varor är så lågt att plantageegarne icke kunna sälja utan<br />
stor förlust, oeh det råder följaktligen en tryckt stämning bland landtbefolkningen.<br />
Någon direkt <strong>handel</strong>s<strong>om</strong>sättning eger icke rum mellan de Förenade rikena<br />
<strong>och</strong> Venezuela; det utbyte s<strong>om</strong> eger rum sker öfver Hamburg. Af svenska artiklar<br />
är det företrädesvis tändstickor <strong>och</strong> punsch, af norska öl s<strong>om</strong> hitföres;<br />
utförseln härifrån utgöres af kaffe <strong>och</strong> kakao.<br />
Handelsvägarnc i det inre af republiken hafva på senaste åren betydligt<br />
förbättrats, bland annat har en jernväg anlagts mellan La Guayra <strong>och</strong> Caracas,<br />
oaktadt de stora svårigheter terrängen erbjöd. Dessut<strong>om</strong> har kontrakt afslutats<br />
med engelska bolag <strong>om</strong> jernvägs anläggande mellan Caracas, Valence <strong>och</strong><br />
Puerto Caballo.<br />
Th. Sturup.<br />
Leipzig den 6 augusti 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Af härvarande banker <strong>och</strong> aktiebolag lemnades följande utdelning for är<br />
1884: Allgem. Deutsche Creditanstalt 9 1/2 %, Leipziger Bank 7 %, Leipziger<br />
Cassen-Verein 5 %, Leipziger Feuer-Versicherungs-Anstalt 720 mark på<br />
inbetalda 1,800 mark, Leipziger Vereinsbierbrauerei 25 %, Leipziger Lebensversicherungs-Gesellschaft<br />
Teutonia 2lV3 % o. s. v. Häraf synes att det förflutna<br />
året för flera industrigrenar icke är att anse sås<strong>om</strong> ogynsamt.<br />
Byggnadsverksamheten var under årets första månader någorlunda liflig;<br />
under den bästa byggnadstiden inträffade redan arbetsinställelser bland murare
583<br />
<strong>och</strong> timmermän, <strong>och</strong> när denna upphörde ville den forna lifaktigheten ej återinträda.<br />
Af de utaf vederbörande inspektörer för år 1884 afgifna <strong>berättelser</strong> inhemtas<br />
att den industriella verksamheten i allmänhet varit i tillväxt, nya yrkesgrenar<br />
hafva uppstått, nya fabriker hafva anlagts <strong>och</strong> de redan bestående<br />
hafva utvidgats.<br />
Om man å ena sidan kan beteckna industriens läge sås<strong>om</strong> till största delen<br />
tillfredsställande, <strong>och</strong> <strong>om</strong> än det gångna året på åtskilliga håll lemnat ett<br />
ganska godt resultat, har man dock å andra sidan in<strong>om</strong> flera industrier skäl<br />
till klagan öfver brist på beställningar <strong>och</strong> tryckta pris. För att nedbringa<br />
kostnaderna har man slagit sig på tillverkning i stor skala, följden deraf har<br />
blifvit att marknaden öfversvämmats <strong>och</strong> prisen nedtryckts, <strong>och</strong> nu sträfvar man<br />
efter att få nya afsättnings<strong>om</strong>råden <strong>och</strong> önskar i sådant afseende framgång åt<br />
kolonisationspolitiken.<br />
Det är i synnerhet från de yrken s<strong>om</strong> stå i sammanhang med landtbruket.<br />
s<strong>om</strong> man förnimmer klagan öfver minskad efterfrågan. De låga prisen på<br />
jordbrukets alster, sockermarknadens tryckta ställning <strong>och</strong> de otillfredsställande<br />
noteringarna för potatissprit tvinga landtbrukarne att inskränka sina utgifter af<br />
alla slag till det allra nödvändigaste.<br />
I maskinfabrikationen, jerngjuterierna <strong>och</strong> beslägtade yrken hafva de fortgående<br />
uppfinningarna på det tekniska <strong>om</strong>rådet samt det ökade behofvet af<br />
jernkonstruktioner vid byggnader medfört förbättring, <strong>om</strong> än prisen endast undantagsvis<br />
stigit.<br />
För tillverkningen af landtbruksmaskiner, lok<strong>om</strong>obiler <strong>och</strong> redskap var det<br />
förflutna året icke tillfredsställande, beroende på det tryckta läge, hvaruti landtbruket<br />
befann sig.<br />
För den kemiska industrien torde förhållandena vara temligen oförändrade;<br />
de fabriker s<strong>om</strong> sysselsätta sig med tillverkning af artificiella gödningsmedel<br />
hade fullt upp att göra.<br />
I kamgarnsindustrien klagar man öfver fallande pris, men afsättningen var<br />
tillfredsställande, äfven till utlandet. B<strong>om</strong>ullsspinnerierna hade äfven afsättning<br />
för sina produkter, men prisen voro ej alltid lönande.<br />
Det förflutna året var äfven gynsamt för väfnadsindustrien i afseende ft<br />
ingående beställningar; utvidgningar företogos, nya stolar uppstäldes <strong>och</strong> förbättringar<br />
infördes. Strumpfabrikationen ligger sedan längre tid tillbaka nere<br />
<strong>och</strong> gick illa äfven under förlidet år. För vissa slag af vantar var deremot<br />
mycket liflig efterfrågan.<br />
Pappersindustrien var fördelaktigt sysselsatt <strong>och</strong> utvidgades äfven betydligt;<br />
prisen gingo visserligen någon gång ned, men man tog skadan igen gen<strong>om</strong><br />
att öka tillverkningen. Trämassefabrikerna erforo en liten förbättring, i det<br />
efterfrågan ökades <strong>och</strong> prisen stego. Äfven träindustrien kan i allmänhet vara<br />
nöjd med resultatet af årets verksamhet.<br />
Bryggerierna hafva haft full sysselsättning <strong>och</strong> gjort goda affäref; ett härvarande<br />
bryggeribolag har i likhet med föregående år utdelat 25 %. De låga<br />
spritprisen gjorde att bränvinsbrännerierna ej kunde göra några goda affärer.<br />
Sockertillverkningen led likaledes af de ut<strong>om</strong>ordentligt låga prisen.<br />
Oaktadt god efterfrågan för qvarnprodukter har året ieke varit gynsamt<br />
för qvarnindustrien, beroende på den minskade mjölexporten.<br />
Så väl choklad- s<strong>om</strong> cigarrfabriker hafva haft lönande sysselsättning.<br />
För tillverkningen af artificiella bl<strong>om</strong>mor är det rådande modet skadligt,<br />
i det fjädrar alldeles utträngt bl<strong>om</strong>morna.<br />
Industriens allmänna läge <strong>och</strong> tillväxten i arbetareantalet in<strong>om</strong> vissa yrken
584<br />
hafva gjort att det icke fattas tillfälle till förtjenst för arbetssökande; in<strong>om</strong> åtskilliga<br />
yrken hafva arbetslönerna höjts.<br />
Redan innan den s. k. jubilatmarknaden börjades såldes ej obetydligt af<br />
garfveriprodukter, <strong>och</strong> under sjelfva marknaden utvecklade affären sig temligen<br />
bra, men priset på råvaran var alltjemt för högt för att garfvarne skulle hafva<br />
den erforderliga vinsten.<br />
Pels<strong>handel</strong>n var icke så liflig s<strong>om</strong> vanligt under påskmarknaden, beroende<br />
på att näst föregående vinter varit så mild. De engelska köparne k<strong>om</strong>mo först<br />
på platsen <strong>och</strong> köpte temligen mycket, under det att fransmän <strong>och</strong> ryssar ej<br />
k<strong>om</strong>mo förr än mot hälften af marknadstiden <strong>och</strong> voro mera återhållsamma i<br />
sina inköp. Greker <strong>och</strong> bulgarer voro talrikt representerade <strong>och</strong> de köpte mycket.<br />
Efterfrågan var icke så liflig för färgade varor, utan man föredrog i allmänhet<br />
de mera solida slagen.<br />
Engros<strong>handel</strong>n i bättre hvita linnevaror var blott medelmåttig, oaktadt<br />
man hade hoppats på en liflig <strong>om</strong>sättning sås<strong>om</strong> följd af den prisstegring på<br />
råvaran s<strong>om</strong> inträffade före marknadens början. Detaljaffärerna i linnevaror<br />
kunna nätt <strong>och</strong> jämt betecknas sås<strong>om</strong> medelmåttiga.<br />
I bokmarknaden utgingo förlidet år från Leipzig 2,624 arbeten <strong>och</strong> 14<br />
kartor; böckernas qvalitet är utan tvifvel i medeltal bättre, <strong>och</strong> särskildt flera<br />
populära arbeten ha utk<strong>om</strong>mit, s<strong>om</strong> äro väl egnade att förädla folket; äfven af<br />
praktverk hafva flera <strong>och</strong> bättre sådana utgifvits än föregående år.<br />
Vid Michaglismarknaden var stämningen gynsam för läder<strong>handel</strong>n; öfverdrifvet<br />
höga fordringar afvisades, men en liflig <strong>om</strong>sättning egde rum till måttliga<br />
pris. Priset för råa hudar har stigit icke obetydligt <strong>och</strong> vida mer än<br />
priset för det beredda lädret.<br />
Den ovanligt blida vintern 1883—1884 <strong>och</strong> den varma torra s<strong>om</strong>maren<br />
gjorde att man kunde förutse att Michaelismarknaden icke skulle ställa sig fördelaktig<br />
för kläden <strong>och</strong> andra tjockare tyger. Utgången besannade också fullk<strong>om</strong>ligt<br />
dessa förväntningar. För pelsvaror var marknaden stilla.<br />
Helsotillståndet var härstädes i allmänhet mycket tillfredsställande, inga<br />
epidemier eller elakartade smittosamma sjukd<strong>om</strong>ar yppade sig.<br />
J. W. Schmidt.<br />
Innehåll: Bahia (sid. 545), Batavia (sid. 563), B<strong>om</strong>bay (sid. 560), Budapest (sid.<br />
545), Caracas (sid. 582), Genève (sid. 580), Leipzig (sid. 582), Lima (sid. 579), Nürnberg<br />
(sit. 559), Sorrento (sid. 548), Stettin (sid. 568).
BERÄTTELSER OM HANDEL OCH SJÖFART.<br />
Årg. 1885. STOCKHOLM, TRYCKT I CENTRAL-TRYCKERIET, 1885. N:o 10.<br />
Galatz (Rumänien) den 16 juni 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Från Norge ank<strong>om</strong> i barlast 1 norskt fartyg <strong>om</strong> 921 tons<br />
Året 1884 var med hänsyn till <strong>handel</strong>n <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>ien föga gynsamt för<br />
Rumänien. De kriser, s<strong>om</strong> öfriga länder i mellersta Europa undergått, hafva<br />
återverkat här, <strong>och</strong> flera lokala orsaker hafva bidragit att förvärra ställningen.<br />
Först <strong>och</strong> främst har skörden, landets förnämsta tillgång, varit ganska medelmåttig<br />
; detta i förening med de låga prisen i utlandet skulle hafva gjort landtbrukarnes<br />
ställning ganska svår <strong>om</strong> de ej hade haft den rika majsskörden från<br />
år 1883 att realisera under är 1884. Flera större <strong>och</strong> mindre <strong>handel</strong>shus<br />
hafva stupat <strong>och</strong> dragit med sig i sitt fall flera andra, isynnerhet i Bukarest,<br />
der under någon tid fullständig förvirring var rådande i affärsförhållandena.<br />
Slutligen har en kris inträdt i myntförhållandena, i det att agiot på guld i<br />
förhållande till sedlar uppgått ända till 18 % <strong>och</strong> för närvarande vexlar mellan<br />
11 <strong>och</strong> 15 %, en vexling s<strong>om</strong> är vida skadligare för <strong>handel</strong>n än agiot i <strong>och</strong><br />
för sig. Den allmänna stagnationen i införseln har gjort sig ytterligare bemärkt<br />
under året.<br />
Hela antalet fartyg s<strong>om</strong> utlöpte från Sulina-mynningen med last år 1884<br />
uppgick till 1,178 <strong>om</strong> 697,666 tons, deraf 663 ångfartyg <strong>och</strong> 515 segelfartyg;<br />
af ångfartygen voro 422 <strong>om</strong> 448,990 tons engelska. Röreisen var betydligt mindre<br />
än under något af de tre närmast föregående åren. Af majs utfördes från<br />
Sulinahamnen 2,537,495 engelska quarters, af hvete 683,683, af korn 620,445,<br />
af råg 405,978 o. s. v.<br />
Galatz hamn anlöptes år 1884 af 409 ångare <strong>och</strong> 398 segelfartyg <strong>om</strong><br />
tillsammans 366,864 tons, derifrån afgingo med last 221 ångare <strong>och</strong> 326 segelfartyg<br />
<strong>om</strong> tillsammans 207,329 tons. Utförseln af majs uppgick till 162,325,810<br />
kg., af råg till 42,901,954 kg., af korn till 28,592,828 kg. <strong>och</strong> af hvete till<br />
12,716,784 kg.<br />
Införseln till Galatz uppgick till 116,122 tons (<strong>om</strong> 1,000 kg.), deraf<br />
58,870 tons från Storbritannien, 11,200 tons från Ryssland o. s. v. I dea<br />
uppgifna införseln från Storbritannien voro dock inräknade tyska <strong>och</strong> belgiska<br />
varor, s<strong>om</strong> endast transiterat England.<br />
Till Kustendje ank<strong>om</strong>mo 317 fartyg <strong>om</strong> 139,264 tons <strong>och</strong> afgingo 315<br />
<strong>om</strong> 137,516 tons.<br />
Hela Rumäniens införsel år 1883 uppgick till ett värde af 359.9 millioner<br />
francs <strong>och</strong> utförseln till 220.6 millioner. I införseln deltog Österrike-Ungern<br />
med 42.8 %, Storbritannien med 21.8 % o. s. v. Af de införda varorna<br />
utgjorde väfnader <strong>och</strong> väfnadsämnen 32.7 %., metaller, maskiner <strong>och</strong> dylikt<br />
20.3 %, trä <strong>och</strong> trävaror 5.2 % o. s. v. Af de utförda varorna utgjorde<br />
spanmål 78.2 %, lefvande kreatur 5.3 %, trä <strong>och</strong> trävaror 3.7 % o. s. v.<br />
Motsvarande uppgifter för år 1884 äro ännu icke tillgängliga.
586<br />
sBanque nationale de Roumanie» med ett kapital af 12 millioner francs<br />
utdelade till sina aktieegare 14.88 % för år 1884. Aktierna, s<strong>om</strong> lyda på<br />
500 fränes, noteras nu 1,200 francs. Perpetuella 5 % räntan noteras 88.50,<br />
amortisabla 5 % räntan 92.60 %, Oppenheimska 7 % lånet af 1866 104 %,<br />
Stern Brothers 8 % lån af 1864 107.60 %.<br />
Från Galatz-Braila betaltes i frakt för ångfartyg till Storbritannien, anlflpande<br />
Cork eller Falmouth för ordres, år 1883 per imp. qu. våren 3 sh.,<br />
s<strong>om</strong>maren 3 sh. <strong>och</strong> hösten 3 sh. 6 d., från Sulina 2 sh. 6 d., 2 sh. 6 d.<br />
<strong>och</strong> 3 sh. För närvarande betalas 2 sh. 3 d. från Sulina <strong>och</strong> 3 sh. från<br />
Galatz-Braila.<br />
Handelstraktaten med Österrike-Ungern har från Rumäniens sida blifvit<br />
uppsagd. Till stort men för våra landtbrukare vidhålles fortfarande i Österrike-Ungern<br />
det af sanitära skäl utfärdade förbudet mot införsel från Rumänien<br />
af hornboskap.<br />
Innevarande års skörd synes blifva ganska god i några distrikt, under det<br />
att torkan ingifver stora farhågor i andra.<br />
Helsotillståndet i allmänhet är godt.<br />
Louis Mendl.<br />
Quebec den 5 oktober 1885.<br />
Ved Skrivelse af 25:te Februar sistleden og 19:de April tillod jeg mig<br />
at oversende Exporttabeller betraeffende Canadas vigtigste Nseringskilder, udarbeidede<br />
efter officielle Kilder for Aarene 1874 til 1883 inclusive, og har jeg<br />
herved den JEre i Förbindelse dermed, og til videre Oversigt över Confederationens<br />
Handelsvirks<strong>om</strong>hed og Econ<strong>om</strong>ie, hoslagt at oversende en efter samme<br />
Kilder udarbeidet Tabel,* udvisende Vserdien af Varer angivne til Forbrug i<br />
samme Aarraekke, de Lande fra hvilke de ere udförte og videre Totalvserdien<br />
af Varer udförte til samme Lande.<br />
Under Henvisning dertil skal jeg til nsermere Oversigt afgive nedenstaaende<br />
sammenlignende Fremstilling.<br />
Confederationens Forbrug af fremmede Produkter, i Modsaetning til Export<br />
af egne Frembringelser, Summen af og Balancen melleni disse Vserdier<br />
stiller sig s<strong>om</strong> fölger:<br />
* Denna tabell har icke kunnat här intagas för bristande utrymme.
587<br />
Ovenstaaende viaer et Porbrug af fremmede Produkter i Perioden, overstigende<br />
Vserdien af Export af egne Frembringelser, af Doll. 242,907,402,<br />
der hovedsagelig ere anvende til Jernbanebygning, Canalanlaäg samt andre<br />
offentlige, c<strong>om</strong>munale og private Arbeider i C<strong>om</strong>munikations og Industriens<br />
Tjeneste, virks<strong>om</strong>me til Landets Opk<strong>om</strong>st. Exportvserdien af fremmede Produkter<br />
er i Ovenstaaende ganske fraseet, da disse igjenk<strong>om</strong>mer til Udgift s<strong>om</strong><br />
Import for den vsesentligste Deel, men ere dog virks<strong>om</strong>me til en bedre Handelsbalanee.<br />
Vserdien af disse Varer andrager i Perioden Doll. 95,613,355,<br />
hvoraf maaske 20 % kan antages s<strong>om</strong> at bave ingaaet i Landets Kasse, ved<br />
Transport og anden Afkastning.<br />
Ved en videre Fremstilling betrseffende Forholdet med de forskjellige<br />
Markeder bliver det nödvendigt ganske at frasee Aarene 1874 og 1875, da<br />
Vserdien af fremmede Produkter ei, B<strong>om</strong> i den senere Aarrsekke, er indraget<br />
i Exporten til disse, og ligeledes de Artikler — Penge og sedle Metaller og<br />
ansat Vserdie af manglende Opgaver fra forskjellige Toldsteder —, for hvilke<br />
under hele Perioden saadan Opgave mangler. Nedenstaaende Fremstilling vil<br />
derfor kuns kunne <strong>om</strong>fatte Aarene 1876 till 1883 inclusive, for bvilke skal<br />
blive givet en sammenlignende Oversigt över Confederationens Forbrug af fremmede<br />
Produkter, og Export af egne Frembringelser og Transitvarer, deels<br />
gruppevis og dels saerskilde for de Markeder med hvilke den störste Omsaetning<br />
foregaaer.<br />
Europæiske Markeder.<br />
Det samlede Forbrug af europceiske Produkter andrager herefter under<br />
Aarraäkken til Doll. 360,184,547 og Exporten til Doll. 368,640,400, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 8,455,853. I Exporten<br />
er imidlertid indbefattet fremmede Produkter til Værdie Doll, 64,672,366,<br />
saaledes at Handelsbalancen med europseiske Markeder vil andrage circa 56<br />
Millioner Dollars i Confederationens Disfavör i Perioden.<br />
Alle andre Markeder.<br />
Det samlede Forbrug af Produkter fra samtlige Markeder udenfor Europa andrager<br />
herefter till Doll. 401,395,830 og Exportvrerdien till Doll. 296,123,969,
588<br />
udvisende en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 105,271,861,<br />
hvortil k<strong>om</strong>mer, s<strong>om</strong> indbefattet i Exporten, fremmede Produkter til Vserdie<br />
Doll. 13,189,644, saalcdes at Handelsbalancen med disse Markeder vi] andrage<br />
o:a 118.4 Millioner Dollars ved Confederationen.<br />
Forholdet stiller sig s<strong>om</strong> nedenfor, med efterfölgende Markeder sserskilde.<br />
Storbritanien.<br />
Forbruget af britiske Produkter andrager hereftcr under Perioden till en<br />
Værdie af Doll. 329,376,220 og Exportvserdieu till Doll. 358,396,788, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 29,020,568. I<br />
Exporten er imidlertid indbefattet fremmede Produkter till en Vserdie af Doll.<br />
63,915,922, hvorefter Handelsbalancens i Confederationen Disfavör vil andrage<br />
c:a 33 Millioner Dollars.<br />
Frankrig.<br />
Forbruget af franske Produkter andrager herefter under Perioden til en<br />
Vserdie af Doll. 13,329,814 og Exportvserdien til Doll. 4,876,374, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 8,453,440, hvortil k<strong>om</strong>mer<br />
for fremmede Produkter indbefattede i Exporten Doll. 409,308, saaledes at<br />
Handelsbalancen i Confederationens Disfavör vil andrage c:a 8.9 Mill. Dollars.<br />
De forenede Stater.<br />
Forbruget af Produkter fra de forenede Stater andrager herefter til en<br />
Vasrdie af Doll. 360,001,124 og Exportværdien til disse Doll. 238,793,970,
589<br />
udvisende en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 121,207,154,<br />
hvortil for fremmede Produkter indbefattede i Exporten Doll. 10,482,397,<br />
saaledes at Handelsbalaneen i Disfavör vil andrage c:a 131.7 Millioner Dollars<br />
i Perioden.<br />
Confederationens Forbindelse med andre Lande og Markeder vil nedenfor<br />
blive behandlet gruppevis.<br />
Belgien, Holland. Tyskland,<br />
Danmark, Sverige, Norge, Busland.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager under Perioden til en<br />
Vserdie af Doll. 10,919,028 og Exportvsardien til samme Doll. 4,278,140,<br />
udvisende en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 6.640,888,<br />
hvortil for Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 292,281, og hvorefter<br />
Handelsbalaneen i Disfavör vil andrage e:a 7 Millioner Dollars. Hvad specielt<br />
Sverige angaar, indgaaer i ovenstaaende Forbrug svenske Produkter til en Vaerdie<br />
af Doll. 103,638, s<strong>om</strong> nsesten udelukkende er representeret ved Stangjern,<br />
hvoraf fra Aaret 1880 er forbrugt 41,560 Cwt til Vserdie Doll. 103,494.<br />
Forbruget af denne Artikel stiller sig for Aarene 1880, 81, 82 og 83 henholdsvis<br />
saaledes 904, 6,066, 17,528 og 17,062 Cwt. Exporten til Sverige<br />
andrager i Perioden til en Vserdie af Doll. 77,049 og s<strong>om</strong> representeres ved<br />
saltet Sild, hvoraf i Aarene 1876, 77 og 78 tilsammen 13,988 Brl saltet<br />
Sild til Vserdie Doll. 48,280, og Skibe solgte til svenske Rederier til Vserdie<br />
Doll. 28,764.<br />
Österrige, Schweiz, Tyrkiet og Grækenland.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Lande andrager herefter under Perioden<br />
til en Vserdie af Doll. 2,246,021 og Exportværdien til samme Markeder<br />
Doll. 36,401, udvisende en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll.<br />
2,209,623, s<strong>om</strong>, da ingen Transitvarer indgaaer i Exporten til disse Lande,<br />
ogsaa vil angive Handelsbalaneen.
590<br />
Italien, Spanien, Gibraltar og Portugal.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Lande andrager herefter under Perioden<br />
til en Værdie af Doll. 4,313,463 og Exportvaerdien til Doll. 3,027,684, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 1,285,779, hvortil<br />
for Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 57,709, hvorefter Handelsbalancen<br />
i Disfavör under Aarrækken vil andrage c:a 1.3 Million Dollars.<br />
Madeira, de canadiske og azoriske Öer.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter under Perioden<br />
til Doll. 7,215 og Exportvaerdien til Doll. 250,622, udvisende en Totalbalance<br />
i Confederationens Favör af Doll. 243,407, hvorfra for TransitTarer indbefattede<br />
i Exporten Doll. 30,429, og hvorefter Handelsbalancen i Favör vil andrage<br />
c:a Doll. 200,000.<br />
Nyfundland, S:t Pierre-Miquelon og Labrador.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter til en Værdie<br />
af Doll. 5,342,421 under Perioden og Exportvaerdien til Doll. 16,293,842,<br />
udvisende en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 10,951,421, hvorfra<br />
for Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 2,368,117, og hvorefter<br />
Handelsbalancen i Favör vil andrage c:a 8.5 Million Dollars.
Vestindien.<br />
591<br />
Forbrug af vestindiske Produkter andrager herefter under Perioden til en<br />
Værdie af Doll. 20,302,625 og Exportvserdien til Doll. 27,245,866, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 6,943,241, hvorfra for<br />
Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 224,641, og hvorefter Handelsbalancen<br />
i Favör vil andrage c:a 6.7 Millioner Dollars.<br />
Mexico, Centralamerika, Columbia,<br />
Ny Granada, Venezuela, Britisk og Hollands Guiana.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter under Perioden<br />
til en VEerdie af Doll. 1,404,949 og Exportvserdien til Doll. 2,292,709, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 887,760, men hvorfra<br />
for Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 4,839. Handelsbalance i Favör<br />
henved Doll. 900,000.<br />
Sydamerika forövrigt.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter under Perioden<br />
til en Værdie af Doll. 3,561,847 og Exportvserdien til Doll. 5,987,134, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Favör af Doll. 2,435,284, men<br />
hvorfra Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 52,704, og hvorefter Handelsbalancen<br />
i Favör vil andrage henved 2.4 Million Dollars.
592<br />
Oceanien, Japan, Australien og Ny Zeeland.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter under Perioden<br />
til en Værdie af Doll. 4,945,299 og Exportvaerdien till Doll. 2,286,481, udvisende<br />
en Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 2,658,817, hvortil<br />
for Transitvarer indbefattede i Exporten Doll. 21,983, og hvorefter Handelsbalancen<br />
i Disfavör vil andrage henved 2.8 Million Dollars.<br />
Asien.<br />
Forbrug af asiatiske Produkter andrager herefter under Perioden til en<br />
Vserdie af Doll. 4,577,320 og Exportvaerdien til Doll. 784,220, udvisende en<br />
Totalbalance i Confederationens Disfavör af Doll. 3,793,100, hvortil for Transitvarer<br />
indbefattede i Exporten Doll. 2,956, og hvorefter Handelsbalancen i<br />
Disfavör vil udgjöre henved 3.8 Million Dollars.<br />
Alle andre Lande <strong>och</strong> Markeder.<br />
Forbrug af Produkter fra disse Markeder andrager herefter under Perioden<br />
til Doll. 1,162,454 og Exportvaerdien til Doll. 494,313, udvisende en Totalbalance<br />
i Confederationens Disfavör af Doll. 668,141, hvartil for fremmede<br />
Produkter indbefattede i Exporten Doll. 744. Handelsbalance i Disfavör saaledes<br />
c:a Doll. 679,000.<br />
Nedenstaaende Tabel vil vise Totalværdien i Hundrededeel Million Dollars<br />
af consumerede fremmede Produkter, og af exporterede egne Frembringelser i<br />
förste og anden Halvdeel af Perioden, samt den gjennemsnitlige aarlige Handelsbalance<br />
for eller imod Confederationen.
593<br />
Det vil af ovenstaaende sees at Confederationens Handels<strong>om</strong>ssetning har<br />
vaeret i Frerugang överfor samtlige fremtnxle Markeder alene med Undtagelse<br />
af Nyfundland, S:t Pierre-Miquelon og Labrador. Forbrug af freniniede Produkter<br />
ligesaa, videre undtaget de foreuede Stater, og deres Export af egne<br />
Frembringelser i Fremgang överfor samtlige Markeder undtagne Nyfundland og<br />
Vestindien. Forholdet til det store Marked i de forenede Stater viser sig at<br />
have undergaaet betydningsfuld Förändring i Canadas Favör, i det Handelsbalanceu<br />
i Disfavör er aftaget fra c:a 24.2 Million Dollars i förste til kuns<br />
c:a 8.7 d:o aarlig i Periodens siste Halvdeel, og naar Forholdet til Storbritannien<br />
i nogen Grad stiller sig <strong>om</strong>vendt, skyldes dette vistnok hovedsagelig forbigaaende<br />
Aarsager, — det i de senere Aar foretagnc Anlseg af den canadiske<br />
Stillehavsbane, til hvilken Materialierne vsesentlig er britisk Produkt. Naar<br />
Handels<strong>om</strong>ssetningen med Vestindien er undergaaet en saa vsesentlig Förändring,<br />
s<strong>om</strong> fra 9,2 Millioner Dollars aarlig i Favör i Periodens förste til e:a 2 1/2<br />
Million Dollars aarlig i Disfavör i dons siste Halvdeel, saa skyldes dette<br />
hovedsagelig forandrede Toldsatser, der har frerokaldet en starkt foröget Import<br />
af navnlig Raasukker. livad angaaer de övrige Markeder, s<strong>om</strong> alle ere<br />
af underordnet Betydning for Confederationens Handelsrörelse, kan henvises<br />
til Tabellen.
594<br />
Nedenstaaende Tabel vil angive Vserdien af de Varer, der, af ovenanförte<br />
Forbrug og Export, i de forskjellige Provindser er angivet til Indförsel og<br />
Udförsel under Perioden.<br />
og hvorefter den samlede Vaerdie af Varer angivne til Fortoldning og indenlandsk<br />
Forbrag andrager Doll. 761,592,166 og Vserdien af exporterede Produkter<br />
Doll. 694,082,038, deri indbefattet Transitvarer til Vajrdie Doll.<br />
77,862,717. Totalvserdien af importerade Varer under samme Tid andrager Doll.<br />
811,078,631, og överstiger saaledes Forbrugsvaerdien med Doll. 49,486,465,<br />
og Vferdien af exporterede Produkter med Doll. 116,996,593.<br />
For at forebygge muelig Misforstaaelse bemserkes til ovenstaaende Tabel,<br />
at der af de deri indragne Summer ei maa dragés Slutninger betraeffende<br />
virkelig Forbrug og Produktion inden hver saerkild Provinds, bvilket ligger<br />
udenfor naervaerende Skrivelses Öiemed, og hvortil ei hellere foreligger det fornöden<br />
Materiale i Opgaver över interprovindsiel Omssetning.<br />
Sorrento (K. Beskickningen i Italien) den 27 oktober 1885.<br />
W. A. Schwartz.<br />
Till presidenterna i rikets <strong>handel</strong>skamrar liar ministern för åkerbruket,<br />
<strong>handel</strong>n <strong>och</strong> industrien, Grrimaldi, nyligen aflåtit ett cirkulär angående utgifvandet<br />
på nio språk (franska, engelska, spanska, portugisiska, tyska, ryska, grekiska,<br />
rumäniska <strong>och</strong> arabiska) af en katalog, innehållande uppgift på de inhemska<br />
producenter s<strong>om</strong> vilja till utlandet utsträcka afsättningen af deras tillverkningar,<br />
på varornas pris, fabriksmärken m. m., hvilken katalog Italiens konsuler på<br />
utrikes orter torde tillhandahålla handlande uti de länder der de nämnda språken<br />
talas, i ändamål att jemväl sålunda varuutbytet emellan Italien <strong>och</strong> främmande<br />
länder måtte befrämjas.<br />
Lindstrand.
595<br />
Wien (K. Beskickningen) den 6 november 1885.<br />
Det senaste beviset på österrikisk-ungerska utrikes- <strong>och</strong> <strong>handel</strong>sministeriernas<br />
<strong>om</strong>tanke <strong>om</strong> de begge ländernas export<strong>handel</strong> är beslutet <strong>om</strong> att med understöd<br />
af allmänna medel en österrikisk-ungersk Export-adressbok skall utgifvas,<br />
liknande den, hvarfbr tyska industrien står i så stor förbindelse till kejserl.<br />
tyska <strong>handel</strong>sministeriet. Förstnämnda bok, s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att affattas på fyra<br />
verldsspråk, skall gruppvis upptaga vederbörande fabrikanters alster med beskrifning<br />
<strong>och</strong> prisuppgift dera,, samt hvarje industrigrupp inledas af en orienterande<br />
öfyersigt af densamma. Utrikesdepartementet ansvarar för arbetets<br />
spridning till <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> konsulerna i utlandet.<br />
Den åberopade tyska mönsterboken är redan utk<strong>om</strong>men i tre starka band,<br />
i hvilka ut<strong>om</strong> de fyra verldsspråken (tyska, engelska, franska <strong>och</strong> spanska)<br />
vissa grupper låtit sina respektiva reklamer öfversättas jemväl på svenska <strong>och</strong><br />
ryska.<br />
Wiens <strong>handel</strong>skammare har den 21 nästlidne månad enhälligt uppmanat<br />
distriktets industriidkare att ansluta sig till <strong>och</strong> begagna sig af detta det enklaste<br />
sätt att på verldsmarknaden <strong>och</strong> i närmaste hand in<strong>om</strong> österrikisk-ungerska<br />
konsulskåren sprida känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> <strong>och</strong> väcka intresse för respektiva produkter.<br />
Havre den 21 november 1885.<br />
H. Åkerman.<br />
Under nu fortgående underhandlingar mellan Frankrike oeh Italien <strong>om</strong> en<br />
ny <strong>sjöfart</strong>straktat till aflösande af k<strong>om</strong>entionen af den 13 juni 1862, s<strong>om</strong><br />
efter upprepade förlängningar utgår med innevarande år, har af de italienske<br />
delegerade framstälts fordran på fullständig reciprocitet i afseende å rättigheten<br />
till kustfart, hvilken enligt nuvarande förhållanden är tillförsäkrad franska fartyg<br />
på alla Italiens hamnar, medan deremot den åt italienska fartyg medgifna<br />
rätt till cabotage i Frankrike uteslutande är inskränkt till hamnarna vid Medelhafvet.<br />
Sedan det nyligen blifvit kändt, att man från fransk sida icke vore obenägen<br />
att tillmötesgå de italienska anspråken i berörda hänseende, ingafs från<br />
ett antal redare i Havre till härvarande <strong>handel</strong>skammare en skrift, deri yrkades,<br />
att regeringens uppmärksamhet borde fästas på de menliga följder, hvilka måste<br />
uppstå för franska <strong>sjöfart</strong>en derest öfverensk<strong>om</strong>melse träffades med Italien <strong>om</strong><br />
obegränsad rätt till cabotage, emedan landets kustfart derigen<strong>om</strong> <strong>om</strong>edelbarligen<br />
skulle öppnas för de andra makter, framför allt England, hvilka med Frankrike<br />
ingått <strong>sjöfart</strong>straktater, till följd af den i dessa traktater intagna bestämmelse<br />
<strong>om</strong> behandling sås<strong>om</strong> den mest gynnade nation. I anledning af nämnda hemställan<br />
aflät <strong>handel</strong>skammaren skyndsamligen en skrifvelse i önskadt syfte till<br />
vederbörande minister, <strong>och</strong> sås<strong>om</strong> det försäkras lärer regeringen, hvilken äfven
596<br />
från andra håll fått mottaga liknande protester, hvaribland en från representanter<br />
för departementet Seine-Inférieure, nu hafva definitivt uppgifvit tanken<br />
på beviljande af Italiens fordringar beträffande kustfarten, bvadan således den<br />
af de franska rederierna förutsedda faran för närvarande synes aflägsnad.<br />
I hvad mån denna <strong>om</strong>ständighet kan öfva inflytande på traktatens afslutande<br />
torde ieke vara lätt att afgöra, men det antages att stämningen i Italien<br />
icke härför är gynsam, i synnerhet s<strong>om</strong> derjemte i Frankrike in<strong>om</strong> kort väntas<br />
utk<strong>om</strong>ma en lag (af senaten redan antagen i första läsningen), innehållande<br />
förbud för utländingar att idka fiske i franska <strong>och</strong> algieriaka farvatten in<strong>om</strong><br />
ett afstånd af tre sjömil från kusten, <strong>och</strong> hvilken lag särskildt säges vara riktad<br />
mot italienarnea fiske å franska Medelhafskusten samt utanför Algeriet.* I<br />
hvarje fall kan det med skäl befaras, att Italien sås<strong>om</strong> repressalier k<strong>om</strong>mer<br />
att in<strong>om</strong> sitt <strong>om</strong>råde upphäfva rätten till cabotage för franska fartyg, hvaraf<br />
dessa obestridligen hittills skördat stor fördel.<br />
Från fransk synpunkt förklaras tiden för införande af en förändring i<br />
lagstiftningen, hvarigen<strong>om</strong> kustfarten öppnas för konkurrens, icke väl vald, då<br />
franska <strong>handel</strong>sflottan i allmänhet har att kämpa med betänkliga svårigheter,<br />
trots det belopp af <strong>om</strong>kring 14 millioner fres, s<strong>om</strong> på grund af lagen <strong>om</strong> »la<br />
marine marchande» af den 29 januari 1881 årligen af statskassan utbetalas i<br />
premier åt »la navigation au long cours». Det synes emellertid kunna anmärkas,<br />
att de in<strong>om</strong> Frankrike på senare tiden antagna protektionistiska tullsatser<br />
å spanmål <strong>och</strong> boskap (<strong>och</strong> hvilka enligt ett in<strong>om</strong> den nyvalda deputeradekammaren<br />
redan väckt förslag nu begäras ytterligare ökade), icke äro egnade att<br />
framkalla ändring i detta tillstånd, lika litet s<strong>om</strong> härtill bidragit det gen<strong>om</strong><br />
dekretet af den 29 december 1883 stadgade förbud mot införsel af amerikanskt<br />
fläsk, hvars upphäfvaude från flera håll hittills förgäfves blirvit af intresserade<br />
påyrkadt.<br />
Hvad särskildt Havre beträffar, har emellertid den franska <strong>sjöfart</strong>en, efter<br />
den <strong>om</strong>förmälda lagen <strong>om</strong> »la marine marchande», årligen tilltagit, medan dcremot<br />
den främmande i motsvarande grad nedgått. Vinsten härvid har tillfallit<br />
de konkurrerande hamnarna Antwerpen <strong>och</strong> Hamburg, hrilka nu uppnått en<br />
årlig trafik af resp. 4,100,000 <strong>och</strong> 3,750,000 tons, under det att Havre,<br />
s<strong>om</strong> allt sedan 1878 nästan förblifvit stationär, endast kan uppvisa en <strong>om</strong>sättning<br />
af 2,350,000 tons.<br />
Daniel Danielsson.<br />
Wien den 1 oktober 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
De stora förändringar i alla ekon<strong>om</strong>iska förhållanden, s<strong>om</strong> utmärka vår<br />
tid, hafva äfven under det senast förflutna året varit förnimbara i Österrike-<br />
Ungern. Å ena sidan framträder den förvånande utvecklingen af den produktiva<br />
verksamheten på andra sidan Atlantiska oceanen <strong>och</strong> i andra för kulturen<br />
nyöppnade länder, å den andra en allmän förminskning i konsumtionsförmågan<br />
* Uti franska marindepartementets årsberättelse för 1884, beträffande Frankrikes fiskerier,<br />
uppgifves. att icke mindre än 346 italienska fiskebåtar med 1,093 mans besättning under<br />
nämnda år idkat fångst å kusterna af 5:te franska arrondissementet (Toulon).
597<br />
å den inhemska marknaden samt å det utländska afsättningsonirådet. Härtill<br />
k<strong>om</strong>ma ytterligare de fortgående förändringarna i produktionsmetoderna <strong>och</strong> den<br />
för en menniskoålder sedan icke anade utvecklingen af förbindelsen länderna<br />
emellan.<br />
Jernvägarnes öfvergående i statens händer har ytterligare fortskridit, i det<br />
tre ganska vigtiga banor (kejsar Frans Josef-. Rudolf- <strong>och</strong> Vorarlbergbanorna)<br />
inköpts af staten.<br />
Industri-inspektörerna hafva under år 1884 börjat sin verksamhet, <strong>och</strong><br />
åtskilligt annat har nog gjorts till industriens bästa, men många vigtiga frågor<br />
qvarstå olösta.<br />
Hvad angår resultatet af deu privata verksamheten, visar sig först <strong>och</strong><br />
främst en ganska stor lifaktighet på penuingemarknaden <strong>och</strong> ett lyckligt gen<strong>om</strong>förande<br />
af åtskilliga vigtiga operationer. Främst träder afslutandet af konverteringen<br />
utaf den ungerska guldräntan äfvens<strong>om</strong> konverteringen af åtskilliga<br />
jernvägslån. Oaktadt den stora konkurrensen egde en ganska stor spanmålsutförsel<br />
rum af 1883 års skörd <strong>och</strong> derigen<strong>om</strong> frigjordes betydliga i spanmåls<strong>handel</strong>n<br />
engagerade kapital, hvilket väsentligt bidrog till lättnad i kreditförhållandena.<br />
Äfven för åtskilliga andra <strong>handel</strong>s- <strong>och</strong> industrigrenar yppade sig<br />
utsigter till ökad verksamhet. Om någon verklig lifaktighet kan man dock ej<br />
tala. dertill voro prisen allt för litet lönande.<br />
I Ungern fortsatte man sträfvandet efter politiskt <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>iskt oberoende,<br />
i det man systematiskt arbetade på jernvägsnätets fullbordande, Donaus<br />
reglering <strong>och</strong> anläggandet af nya industriella etablissement i stor skala. Framför<br />
allt bemödade man sig att göra Budapest till medelpunkt för Transleithaniens<br />
ekon<strong>om</strong>iska intressen <strong>och</strong> Fiume till en hamn af första rangen.<br />
Statsskulden, så väl den s. k. allmänna s<strong>om</strong> den särskilda österrikiska<br />
skulden*, s<strong>om</strong> vid slutet af år 1883 utgjorde 3,748.0 millioner gulden, hade<br />
vid slutet af år 188-1 stigit till 3,782.4 millioner; samtidigt hade räntan för<br />
den österrikiska statsskulden fallit från 4.8 0 % till 4.(5 2 <strong>och</strong> för den ungerska<br />
från 5.36 till 5.06 %.<br />
Den österrikiska budgeten för år 1885 upptager ink<strong>om</strong>sterna till 504.8 16,961<br />
gulden <strong>och</strong> utgifterna till 519.893,166 gulden, utvisande således en brist på<br />
15.076,205 gulden, mot en brist i föregående års budget af 40,363,674 gulden.<br />
Bristen för år 1884 var bestämd att betäckas dels gen<strong>om</strong> utsläppande af en<br />
5 % pappersränta till belopp af 30 millioner gulden <strong>och</strong> dels gen<strong>om</strong> försäljning<br />
af 17,225 aktier i »Kaiser Franz Josef»-jernvägen till n<strong>om</strong>inelt belopp<br />
af 3,445,000 gulden. Den utvägen har emellertid ej behöft tillgripas.<br />
För <strong>handel</strong>sministeriet uppföras i deu senaste budgeten 6,935,8 54 gulden<br />
mera än i den närmast föregående, under det att för »Subventionen und Dotationen»<br />
uppföras 5,668,780 gulden mindre; denna förändring är beroende på<br />
att åtskilliga jernvägar, s<strong>om</strong> förut haft statsunderstöd, nu öfvergått i statens<br />
ego <strong>och</strong> drifvas för dess räkning.<br />
För finansministeriet visar budgeten en tillökning af 2,310,785 gulden,<br />
deraf det mesta k<strong>om</strong>mer på produktionen <strong>och</strong> inköpskostnaden för tobak.<br />
På ink<strong>om</strong>stsidan visar <strong>handel</strong>sministeriet den mest betydande tillväxten,<br />
uppgående till 22,170,388 gulden, hvilket beror på den ofvan nämnda förändringen<br />
med vissa jernvägar. Äfven finansministeriets ink<strong>om</strong>ster visa en<br />
betydlig stegring, uppgående till 9,854,878 gulden. Samtliga direkta skatter<br />
hafva beräknats gifva större afkastning, <strong>och</strong> likadant är förhållandet med de<br />
indirekta skatterna.<br />
* Jemför »Berättelser <strong>om</strong> <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>», årgången 1884. sid. 548 o. följ.
598<br />
Den ungersks badgeten för år 1885 upptager ink<strong>om</strong>sterna till 326,317,695<br />
gulden <strong>och</strong> utgifterna till 337,993,528 gulden, utvisande en brist af 11,675,833<br />
gulden mot en brist af 20,662,179 gulden år 1884. Jemför man bristen i<br />
1885 års budget med förhållandet för en längre tid tillbaka, utfaller jemförelsen<br />
än mera till fördel för nuvarande förhållanden.<br />
Den gemensamma budgeten upptager utgifter till ett belopp af 119,453,510<br />
gulden; öfverskottet af tullink<strong>om</strong>sterna är beräknadt till 18,434,740 gulden<br />
mot 17,050,000 gulden år 1884. Bruttoink<strong>om</strong>sten af tullarne, s<strong>om</strong> år 1882,<br />
d. v. s. före den nya tulltariffens införande, uppgick till 28 millioner, har<br />
sedan stigit till öfver 47 3 /4 millioner år 1884 <strong>och</strong> beräknas till mer än 49/,<br />
millioner år 1885.<br />
Alfred von Kendler.<br />
Larnaca (Cypern) den 30 september 1885.<br />
(Årsberättelse för 1884.)<br />
Inga svenska eller norska fartyg besökte distriktets hamnar under året.<br />
Af hvete utfördes 180,854 kilé, deraf det mesta gick till Italien; priset<br />
var 17 sh. 9 d. ä 22 sh. per quarter <strong>om</strong> 480 lbs.<br />
Af korn utfördes 292,381 kilé, hufvudsakligen till England <strong>och</strong> Frankrike;<br />
priset var 13 sh. a 14 sh. 7 d. per quarter <strong>om</strong> 400 lbs.<br />
Utförseln af ull uppgick till 167,592 oke; afnämare voro Italien, Frankrike<br />
<strong>och</strong> Österrike; priset var 4 1 /, pence pr Ib.<br />
Åt b<strong>om</strong>ullsodlingen har på senaste tiden egnats vida mera uppmärksamhet<br />
än förr; utförseln uppgick till 489,065 oke; priset var 4V3 pence per Ib.<br />
Bland införselartiklarne intages främsta rummet af b<strong>om</strong>ullsvaror, yllevaror,<br />
socker, läder <strong>och</strong> tobak.<br />
Regeringen är sysselsatt med planer till åtskilliga väganläggningar <strong>och</strong> har<br />
äfven för afsigt att i större skala låta plantera träd s<strong>om</strong> förbättra klimatet.<br />
Helsotillståndet bar på det hela taget varit godt.<br />
Öns ink<strong>om</strong>ster öfverstego dess utgifter med 36,835 £.<br />
Värdet af hela införseln beräknas till 304,375 £ <strong>och</strong> af utförseln till<br />
287,521 £.<br />
Ch. Watkins.<br />
Barcelona.<br />
»Jag har sökt <strong>och</strong> söker att på alla sätt låta befälhafvare å fartyg <strong>och</strong><br />
rederier i de Förenade rikena, skeppsklarerare m. fl. vinna känned<strong>om</strong> <strong>om</strong> de<br />
förnämsta bestämmelserna i den invecklade spanska tullstadgan, gen<strong>om</strong> att icke<br />
allenast utdela till de förstnämnde, utan äfven tillsända de senare utdrag i<br />
svensk <strong>och</strong> norsk öfversättning deraf, samt dessut<strong>om</strong> fästa deras uppmärksamhet<br />
på de gen<strong>om</strong> K. k<strong>om</strong>merskollegium <strong>och</strong> K. norska inre departementet i<br />
tidningarna kungjorda rapporter från detta konsulat, angående att fartyg, hvilkas<br />
hela eller enda last består af varor, å hvilka alla slags tullafgifter ej öfverstiga<br />
50 pesetas för 1,000 kilogram, äro fritagna från att förse sig med visering<br />
af spansk konsularagent å manifestet.
599<br />
Häraf begagna sig flere spanske konsularagenter för att nödga dem låta<br />
visera <strong>och</strong> i många fall på konsulatet upprätta <strong>och</strong> öfversätta manifestet, ehuru<br />
lasten består uteslutande af de slags varor, s<strong>om</strong> ej fordra sådan visering.<br />
Härigen<strong>om</strong> belastas fartyget med onödiga afgifter af:<br />
Peseta 0,25 for bvarje metr. ton (1,000 kg) af lastens vigt,<br />
» 25,00 för utfärdande af manifestet,<br />
» 15,00 för visering deraf, då det ej upprättas på konsulatet,<br />
J> 5,00 för fffversättning af hvarje folio.<br />
Dessa afgifter äro dubbla i de transatlantiska hamnarna.<br />
Den 10 dennes insände jag ånyo till Kongl. Maj:ts beskickning i Madrid<br />
räkningar öfver af spanske vicekonsuler obehörigt belastade:<br />
Pesetas 216,00 i Björneborg för svenska skeppet »Cuba» <strong>och</strong><br />
» 170,2 5 i Piteå för norska skeppet »Europa».<br />
Flere andra hafva måst erlägga samma slags afgifter, men medförde ej<br />
originalräkningarna, eller föregåfvo, att de icke emottagit någon sådan från<br />
den spanske vicekonsuln, synnerligast i de finska hamnarna, hvarför reklamation<br />
dera ej kunnat ingifvas.<br />
Detta bar föranledt mig att här<strong>om</strong> tillskrifva de Förenade rikenas generalkonsul<br />
i Helsingfors.<br />
C. A. Dahlander.<br />
Barcelona i oktober 1885.<br />
Mellan Spanien <strong>och</strong> Portugal afslutades den 12 december 1883 en <strong>handel</strong>s-<br />
<strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong>straktat, hvars ratifikationer utvexlats den 2 <strong>och</strong> trädt i kraft<br />
den 15 dennes.<br />
Härigen<strong>om</strong> tillförsäkras Portugal i afseende å <strong>handel</strong> <strong>och</strong> <strong>sjöfart</strong> de förmåner<br />
s<strong>om</strong> den mest gynnade nation åtnjuter i Spanien.<br />
De fördragsslutande parterna förbinda sig i art. 24 deraf, att pålägga i<br />
begge länderna enahanda tullumgälder å färsk, saltad, rökt <strong>och</strong> inlagd fisk.<br />
Derifrån undantages dock klipp- <strong>och</strong> stockfisk, hvarå införselafgifterna kunna<br />
bestämmas olika i hvarje af dem.<br />
Vid importen i Spanien nedsättas införselstullafgifterna för 100 kg. till:<br />
Pesetas 2 å saltade sardiner,<br />
» 5 å annan slags saltad, rökt eller inlagd fisk,<br />
» 1 å musslor,<br />
i stället för:<br />
Pesetas 11 å saltad rökt eller inlagd fisk <strong>och</strong><br />
» 3 å musslor,<br />
s<strong>om</strong> gynnade nationer förut erlade.<br />
Gen<strong>om</strong> cirkulär från generaltulldirektionen af den 12 dennes, s<strong>om</strong> kungöres<br />
i >Gaceta de Madrid» af den 17, påbjudes att ofvannämnda nedsättning<br />
i tullamgälderna skall tillämpas äfven på de länder, s<strong>om</strong> i Spanien enligt traktater<br />
anses sås<strong>om</strong> de mest gynnade.<br />
C. A. Dahlander.
Madrid (K. Beskickningen).<br />
600<br />
Den nya spanska tullagen, bärande datum don 10 november 1885<br />
(art. 45), fritager från visering af vederbörande konsular-embetsman manifest<br />
för fartyg, hvilka ank<strong>om</strong>ma i barlast eller med last af varor, för hvilka införseltullen<br />
icke öfverstiger 50 pesetas pr 1,000 kg.<br />
Den tolkning, s<strong>om</strong> gifvits ifrågavarande föreskrift, har föranledt ett stort<br />
antal klag<strong>om</strong>ål från svenske <strong>och</strong> norske fartygsbefalhafvare, hvilka antagit, att<br />
hvarje konsulatafgift i dessa fall afskaffats.<br />
Detta är emellertid icke händelsen. Nyssnämnda stadgande i tullagen har<br />
hittills endast förorsakat upphäfvandet af de i konsulattariffens art. 54 <strong>och</strong> 55<br />
<strong>om</strong>förinälda afgifter för visering <strong>och</strong> legalisation af manifestet, utgörande resp.<br />
25 <strong>och</strong> 50 pesetas eller 15 <strong>och</strong> 30 pesetas, hvaremot den gen<strong>om</strong> dekret af<br />
den 18 oktober 1876 påbjudna konsulatafgift (»por el examen de las faeturas»)<br />
af 25 eller 50 cent för hvar »tonslada» af 1,000 kg. qvarstär.<br />
I sammanhang härmed bör dock anmärkas, att äfven denna afgift, efter<br />
hvad i vederbörande ministerium meddelats mig, in<strong>om</strong> kort k<strong>om</strong>mer att för<br />
ofvannämnda fall upphäfvas; men den är ännu gällande, <strong>och</strong> de framställningar,<br />
hvilka på grund af dess erläggande hafva gjorts till mig, hafva derföre icke<br />
kunnat föranleda till någon åtgärd.<br />
Flere af de insända konsulaträkningarna hafva emellertid visat sig innehålla<br />
andra oriktigheter, hvilka beskickningen derigen<strong>om</strong> blifvit i tillfälle att<br />
beifra, <strong>och</strong> dessa fall hafva varit så talrika, att jag tror mig böra vördsamt<br />
påpeka lämpligheten af, att våra fartygsbefalhafvare <strong>och</strong> rederier oftare än<br />
fallet hittills varit till beskickningen insända sina spanska konsulaträkningar.<br />
De kunna sändas antingen direkt eller tillställas våra konsulat för vidare befordran.<br />
I hvarje fall är det alltid beskickningen s<strong>om</strong> k<strong>om</strong>mer att i sista<br />
hand göra den erforderliga framställningen.<br />
Det bör härvid tilläggas, att vederbörande ministerium, i hvars eget intresse<br />
det ligger, att de spanske konsulerne i utlandet ej uppbära högre afgifter<br />
än de faststälda, alltid med stor beredvillighet förordnar <strong>om</strong> återbetalande<br />
af för högt uppburna konsulatafgifter.<br />
Grip.<br />
Havre den 24 november 1885.<br />
»Journal Officiel» för den 12 dennes innehåller en af franska marindepartementet<br />
afgifven statistisk berättelse rörande Frankrikes fiskeriindustri för år<br />
1884, efter hvilken meddelas följande:<br />
Under nästlidet år idkades i Frankrike fiske utaf 23,929 fartyg <strong>och</strong> båtar<br />
af en sammanlagd drägtighet af 162,467 tona samt med 87,170 mans besättning,<br />
hvartill k<strong>om</strong>mer ett antal af 346 italienska fiskefartyg med inalles 1,098<br />
mans besättning, hvilka sysselsatts med fångst å franska Medelhafskusten.<br />
Dessut<strong>om</strong> har under året gångfiske öfvats längs stränderna af tillsammans 53,713<br />
personer. I jemförelse med år 1883 utvisa dessa siffror en ökning beträffande<br />
båtfisket af ej mindre än 1,667 fartyg, 11,142 tons samt 4,855 man.<br />
I fråga <strong>om</strong> det erhållna utbytets penningevärde företer deremot år 1884<br />
med en totalsumma af 87,961,124 frs, i förhållande till förutgående årets resultat,<br />
en minskning af 19,265,797 frs, hvilken minskning isynnerhet drabbar<br />
torsk-, sill- <strong>och</strong> sardinfisket.
601<br />
Angående fångstens qvantitet uppgifves, att af torsk, sill, makrill oeh anjovis<br />
fiskades inalles<br />
ar 1884 97,290,287 kg., mot<br />
år 1883 80,116,683 » sålunda för förstnämnda år<br />
en ökning af 17,173,604 kg., hvarjemte tillväxt likaledes<br />
utvisas i fångsten af hummer, räkor samt en del andra skaldjur, medan å andra<br />
sidan fisket af ostron, musslor samt isynnerhet sardiner lemnat ett resultat<br />
understigande förutgående årets.<br />
Hvad särskildt torskfisket vidk<strong>om</strong>mer, fångades år 1884 vid Newfoundland<br />
en qvantitet af 25,326,123 kg. samt under Island 11,193,320 kg., medan<br />
samma fiske år 1883 gaf ett utbyte af 21.315,853 kg. vid Newfoundland<br />
samt 13,082,386 kg. vid Island. Ehuru sålunda båda dessa fisken tillsammans<br />
för år 1884 utvisa en öfverstigande qvantitet af 2,121,204 kg., har<br />
dock fångstens saluvärde minskats med 4,361,886 fres, hvilket förklaras bero<br />
på de tryckta konjunkturer <strong>och</strong> låga pris, s<strong>om</strong> framkallades af den under året<br />
härjande koleraepidemien i södra Frankrike.<br />
Liknande förhållande råder ock med afseende på sillfisket i Nordsjön <strong>och</strong><br />
Kanalen, hvilket år 1884 inbragte 9,119,009 kg. mera än under år 1883,<br />
ehuru fångstens försäljningsvärde nedgick med 4,280,775 fres.<br />
Sås<strong>om</strong> ofvan antydts, har särskildt sardinfisket år 1884 utfallit mindre<br />
lyckligt. Då detta fiske år 1883 gaf ett utbyte af öfver en 1 milliard sardiner,<br />
har under nästlidet är endast (ångats ett antal af <strong>om</strong>kring 411 millioner<br />
med ett understigande saluvärde af 11,353 fres. Det upplyses, att nämnda<br />
fiskslag endast sällan samt under kort tid förek<strong>om</strong>mit på kusten. Också hafva<br />
de fiskare, s<strong>om</strong> byggt säregna farkoster för denna fångst, lidit svära förluster,<br />
så mycket mera s<strong>om</strong> de höga prisen på agnr<strong>om</strong> absorberat den ringa vinst,<br />
s<strong>om</strong> det varit möjligt att skörda.<br />
För ostronfisket har likaledes under förlidet år uppstått en minskning i<br />
qvantitet af öfver 38 millioner ostron, motsvarande i värde en förlust af<br />
521,613 fres.<br />
Under år 1884 förliste tvenne för Newfoundlandsfisket utrustade fartyg<br />
från S:t Malo, hvarvid olyckligtvis 64 menniskolif gingo förlorade.<br />
Ber. <strong>om</strong> Handel o. Sjöfart.<br />
D. Danielsson.