Århundredets bryllup - Siden Saxo
Århundredets bryllup - Siden Saxo
Århundredets bryllup - Siden Saxo
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Århundredets</strong><br />
<strong>bryllup</strong><br />
Brylluppet i 1828 mellem prinsesse Wilhelmine Marie og prins Frederik<br />
Carl Christian (den senere Frederik 7.) blev et pragt<strong>bryllup</strong> af hidtil usete<br />
dimensioner. Det krævede et kolossalt forberedende arbejde og en masse<br />
logistik. Ansvaret for dette blev tildelt den aldrende overhofmarskal A.W.<br />
Hauch, som løste opgaven til UG.<br />
4 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
Prinsesse Wilhelmine Marie (1808-<br />
1891), tegnet i 1826 af W. Heuer.<br />
Det Kongelige Bibliotek<br />
Prins Frederik (7.) Carl Christian (1808-<br />
1863), litografi efter maleri på Rosenborg<br />
fra ca. 1827.<br />
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
Det Kongelige Bibliotek<br />
OLE VILLUMSEN KROG<br />
Mod slutningen af 1820’erne begyndte det at lysne for Danmark. Københavns<br />
bombardement, tabet af fl åden, tabet af Norge og statsbankerotten<br />
i 1813 havde medført fallitter, stagnation og fattigdom. Københavns<br />
storhedstid med handelshuse med store skibe på Fjernøsten kom aldrig tilbage;<br />
fremover blev det højst til handel på Vestindien og sukkerhandel med Østersølandene.<br />
Landbruget, som frem til midten af 1820’erne havde store vanskeligheder, fi k dog<br />
med øget hvededyrkning og -afsætning forbedret indtjening, som især kom købstæderne<br />
uden for København til gode. Den langsomme omstilling til nye tider var<br />
smertefuld, og ikke uden grund lod Poul Martin Møller i 1820 …Batavias skrantne<br />
Kræmmer [stønne]: »Danmark er et lidet, fattigt Land«.<br />
Så meget desto større var glæden i det ganske land, da forlovelsen mellem en dansk<br />
prinsesse og en dansk prins deklareredes den 28. maj 1826. Frederik 6.s yngste datter<br />
Wilhelmine Marie (1808-1891) skulle giftes med tronfølgeren Christian (8.)s eneste<br />
søn, prins Frederik Carl Christian (1808-1863, fra 1848 Frederik 7.). For første gang<br />
skulle en dansk prins og en dansk prinsesse giftes med hinanden. De havde fælles<br />
oldefar, Frederik 5., som først havde været gift med dronning Louise fra England,<br />
og efter dennes død med dronning Juliane Marie fra Braunschweig-Wolfenbüttel.<br />
Frederik 6. var af dronning Louise-linien, mens tronfølgeren prins Christian (8.) var af<br />
dronning Juliane Marie-linien. Ved det forestående <strong>bryllup</strong> kunne de to oldenborgske<br />
linier forenes, og Frederik 6.s datter ville så engang blive Danmarks dronning.<br />
5
Som bolig for datter og svigersøn valgte Frederik 6. det Brockdorffske Palæ på<br />
Amalienborg (i dag kendt som Frederik 8.s Palæ, hvor kong Frederik 9. og dronning<br />
Ingrid boede). Palæet havde siden 1768 været brugt som landkadet- og fra 1788 som<br />
søkadetakademi. Det var forfaldent og skulle omdannes – riddersalen havde således<br />
været parade- og gymnastiksal – til kongelig bolig. Denne opgave blev overdraget<br />
professor og hofbygmester Jørgen Hansen Koch (1787-1860).<br />
Overhofmarskal A.W. Hauch (1755-1838) udarbejdede forslag til møblers anskaffelse,<br />
køkkenets indretning og indkøb af køkkenudstyr, bordsølv, bronzekandelabre<br />
og -bordopsatser, lysekroner, glas og krystal, duge og sengelinned, indretning af vinkælder,<br />
ansættelse af personale m.m. Selv indkøb af kareter, vogne, heste og seletøj<br />
skulle passere Hauchs bord – alt med henblik på forelæggelse for Frederik 6., hvis<br />
interesse for detaljen aldrig svigtede. Hertil kom så udarbejdelse af <strong>bryllup</strong>sceremoniel<br />
og fastsættelse af tid og sted.<br />
Den 6. februar 1828 indsendte overhofmarskallen en indstilling til Frederik 6.<br />
med spørgsmål om <strong>bryllup</strong>pets afholdelse. …Bestemmelse af Stedet, hvor Vielsen skal<br />
holdes…har saamegen Indfl ydelse paa Ceremoniellet, som derved skal iagttages og paa de<br />
Foranstaltninger, som deraf ere Følge… Overhofmarskallen havde så langt tilbage, som<br />
slotsarkivet kunne oplyse derom, fundet ud af, at alle <strong>bryllup</strong>per mellem prinser<br />
og prinsesser havde fundet sted i de kongelige gemakker, dog undtaget vielsen ved<br />
prokuration i Christiansborg Slotskirke den 1. oktober 1766 mellem Frederik 5.s<br />
datter Sophie Magdalene og kronprins Gustav (3.) af Sverige.<br />
Frederik 6. resolverede den 16. februar 1828, at vielsen skulle foregå i gemakket<br />
på Christiansborg Slot, at en forhøjning med baldakin skulle fremstilles, at der skulle<br />
synges en salme, lyttes til en kantate af konfessionarius Liebenberg med musik af<br />
professor Schall, og at kantaten ved tafl et skulle bortfalde, at tafl et skulle være på 80-<br />
100 personer, at vielsen skulle ske med lys, og at …alt hvad til Formælingen udfordres,<br />
skal være færdigt til 1 st November d:a:, da Vi nærmere allernaadigst ville bestemme Tiden<br />
naar Vielsen skal holdes…<br />
Den første <strong>bryllup</strong>splan<br />
Overhofmarskallen udarbejdede derpå et detaljeret forslag til <strong>bryllup</strong>s- og taffelceremoniel<br />
– uden endnu at kende datoen for vielsen. Af forslaget, der er dateret den<br />
28. maj 1828, fremgår det, at vielsen skal fi nde sted i Appartementssalen, hvor der<br />
kun vil være plads til de to første rangklasser med fruer, de fremmede ministre med<br />
fruer, samtlige kongelige herskabers hofkavalerer, offi cererne af garderne og stabene,<br />
samtlige kammerjunkere, …forsaavidt Rummet maatte tillade det… Fra gejstligheden<br />
kunne der kun blive plads til konfessionarius, Sjællands biskop og hofprædikanterne.<br />
Derpå foreslog overhofmarskallen, at det høje brudepar sammen med hoffet og de<br />
første rangspersoner samt byens folk mod afhentede billetter hos Overhofmarskallen<br />
kunne deltage i en gudstjeneste i Slotskirken efter vielsen. Hauch undlod ikke<br />
at gøre opmærksom på, at køkkenpersonalet ville få mere end nok at se til, hvorfor<br />
der de to nærmeste dage efter vielsen ikke kunne afholdes kur og appartement på<br />
Amalienborg; det ville være fysisk umuligt at overkomme for personalet.<br />
Frederik 6. havde kun enkelte indvendinger mod forslaget. Den 31. maj 1828<br />
resolverede han, at der også skulle være plads til tredje rangklasse – dog uden da-<br />
Overhofmarskal og fysiker Adam<br />
Wilhelm Hauch (1753-1838), malet af<br />
C.A. Jensen (usigneret), olie på lærred,<br />
1838. På tjenesteuniformen bærer<br />
Hauch Elefantordenens blå bånd og<br />
dens bryststjerne, Dannebrogsmændenes<br />
Hæderstegn. 1794-1811 var<br />
han hofmarskal og fra 1811 til sin<br />
død overhofmarskal. Han var ad to<br />
omgange chef for Det Kongelige Teater<br />
og medlem af utallige kommissioner<br />
og selskaber. Tidligt havde Hauch på<br />
videnskabeligt plan beskæftiget sig<br />
med fysik og kemi, og gennem fl ere år<br />
holdt han videnskabelige forelæsninger.<br />
I 1794 udkom hans store lærebog<br />
Begyndelses-Grunde til Natur-Læren.<br />
Hans store samling af instrumenter<br />
blev i 1827 købt af Frederik 6. og<br />
skænket til Sorø Akademi. Hauch var<br />
altså 75 år, da han stod i spidsen for<br />
de særdeles omfattende forberedelser<br />
til <strong>bryllup</strong>pet den 1. november 1828;<br />
året efter forberedte han prinsesse<br />
Carolines og prins Ferdinands <strong>bryllup</strong><br />
den 1. august 1829.<br />
Det Nationalhistoriske Museum<br />
på Frederiksborg<br />
6 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
7
mer, ligeledes til Københavns andre gejstlige af tredje rangklasse. Kongen bestemte<br />
endvidere, at han, dronningen og brudeparret ville forblive på Christiansborg Slot,<br />
og at der skulle holdes kur og appartement der søndag aften. Mandag formiddag<br />
…tages i Procession til det for deres Kongelige Høiheder bestemte Palais…<br />
Anden <strong>bryllup</strong>splan – et parade<strong>bryllup</strong><br />
I løbet af sommeren 1828 ændrer Frederik 6. helt opfattelse af, hvorledes <strong>bryllup</strong> og<br />
<strong>bryllup</strong>sceremoniel skal tilrettelægges. Fra at være i overensstemmelse med tidligere<br />
kongelige og ret beskedne <strong>bryllup</strong>per bliver der nu tale om en begivenhed, der i<br />
videst muligt omfang præsenterer den suveræne fyrstes magt og vælde.<br />
Der foreligger ingen kongelig resolution til forklaring af kongens ændrede indstilling.<br />
Den 23. september 1828 indsendte Hauch forslag til <strong>bryllup</strong>sceremoniel …I<br />
Overensstemmelse med Deres Majestæts mig allernaadigst meddelte mundtlige Befaling, at<br />
Vielsen…skal skee i Christiansborgs Slotskirke…istædetfor, som sidst bestemt…i Apartements<br />
Sahlen paa Christiansborg Slot… Vi ved ikke, hvorfor kongen fra juni til september<br />
bestemmer sig for et kostbart parade<strong>bryllup</strong>, nu fastsat til lørdag den 1. november<br />
1828. Har de økonomiske konjunkturer animeret til optimisme efter et par årtier<br />
med tilbagegang og svigtende indtægter? Måske.<br />
Af Hauchs forslag, der blev godkendt af kongen den 23. september 1828, fremgår<br />
det, at der nu bliver plads til de tre første rangklasser med fruer og døtre, såfremt<br />
Håndkoloreret, udateret stik forestillende<br />
det andet Christiansborg Slot set fra Højbro<br />
Plads, udført af H.G.F. Holm, stukket<br />
af faderen J. Holm.<br />
Hendes Majestæt Dronningens<br />
Håndbibliotek<br />
8 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
Bryllupskantate, komponeret af violinist,<br />
kapelmester og titulær professor<br />
Claus Schall (1757-1835) og med tekst<br />
af kongelig konfessionarius Michael<br />
Frederik Liebenberg (1767-1828).<br />
Kantatens første del blev fremført før<br />
vielsen og anden del efter.<br />
Hendes Majestæt Dronningens<br />
Håndbibliotek<br />
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
disse allerede har været præsenteret ved hoffet, de fremmede ministre med fruer og<br />
døtre samt andre af det diplomatiske korps, samtlige kongelige herskabers kavalerer,<br />
offi cererne af begge garder og stabene og samtlige kammerjunkere med fruer.<br />
Damerne skal møde i Robe de Cour og kavalererne en galla; ridderne af Elefanten<br />
og Storkors skal bære ordensbånd på kjolen. De københavnske gejstlige bliver også<br />
indbudt til at overvære vielsen. Forud for vielsen skal der kimes en halv time med<br />
alle stadens kirkeklokker efterfulgt af en halv times ringning.<br />
Til opvartning for kongen, dronningen, bruden og brudgommen tilsiges for hver<br />
en gehejmekonferensråd, som er Storkors af Dannebrog, og en kammerjunker; for<br />
enhver af de øvrige kongelige tilsiges en kammerherre, som er Storkors af Dannebrog<br />
og en kammerjunker. Det kneb imidlertid med i København at fi nde tilstrækkeligt<br />
med kammerherrer, der også var Storkors, hvorfor kongen gav sit samtykke til, at de<br />
resterende kongelige personer måtte nøjes med opvartning af kammerherrer uden<br />
Storkors. For fremmødte fyrstelige gæster opvartede en kammerjunker.<br />
Foran Slotskirkens prædikestol blev opbygget en forhøjning med to trin og baldakin,<br />
hvorunder stod lænestole til konge- og brudeparret, og længst fremme brudeskamlen.<br />
Også Husets andre kongelige medlemmer fi k efter rang plads i kongelige lænestole<br />
(betrukket med rødt fl øjl) bag kongeparret, hvorimod prinserne af Hessen-Philipstahl<br />
og Wilhelm af Hessen samt andre fyrstelige personer måtte nøjes med fyrstelige Stole<br />
(lænestole betrukket med rødt atlask). Ved hvert hjørne af forhøjningen blev anbragt<br />
en gueridon med en sølvgirandol med 24 hvide vokslys.<br />
Kantaten og kirkesangen udførtes af Det Kongelige Kapel og de kongelige sangere<br />
og sangerinder. Hele kirkegulvet blev belagt med et dobbelt, gråt klæde, og<br />
fra kirkedøren til baldakinen var lagt et rødt klæde i en bredde af fem til seks alen<br />
(ca. 3,30m).<br />
9
For- og bagside af et adgangstegn til Christiansborg Slotskirke til at overvære vielsen mellem prinsesse<br />
Wilhelmine Marie og prins Frederik Carl Christian. For at undgå forfalskning er bagsiden forsynet<br />
med Hofmarskallens laksegl. Rigsarkivet<br />
Alle <strong>bryllup</strong>sgæsterne samledes inden vielsen på Christiansborg Slot for derefter<br />
i rangorden at begive sig i procession til Slotskirken. Samme rangorden fulgtes efter<br />
vielsen tilbage til de kongelige gemakker. Hauchs forslag siger intet om antallet af<br />
<strong>bryllup</strong>sgæster, men oplyser, at disse efter vielsen skulle deltage i et kongeligt bundteradstaffel<br />
– mænd og kvinder sidder parvis – på 100 kuverter og fem marskaltafl er.<br />
Endvidere ville det under vielsen ikke være muligt at lade soldater paradere i kirken,<br />
…da hele Kirkegulvet behøves for at rumme de Cavalerer og Damer, som høre til Processionen<br />
og til Deres Majestæters Opvartning…<br />
Hauch nævner ikke noget om honnette folks adgang til at overvære vielsen, men<br />
en række bevarede adgangstegn som Billet til Stolene til venstre i förste Etage i Christiansborg<br />
Slotskirke Formælingsdagen, adgangstegn til sidestolene i underste etage, til<br />
pulpituret og til orglet vidner om offentlighedens adgang. På bagsiden af billetterne<br />
nævnes, at kirken åbnes kl. 2 og lukkes kl. 3½. Slotskirken kunne i alt rumme 870<br />
personer, og der blev trængsel til sidste plads. Mellem kongens resolution af 23.<br />
september og <strong>bryllup</strong>sdagen, lørdag den 1. november, udvidedes arrangementet en<br />
eller fl ere gange. I alt 640 indbudte overværede vielsen (foruden de honnette folk)<br />
og spiste derefter ved det kongelige bord og 11 marskaltafl er.<br />
Parrets hofholdning<br />
Allerede inden overhofmarskal Hauch kunne danne sig et billede af nyindretningen<br />
af det Brockdorffske palæ, blev han i efteråret 1826 mundtligt af kongen bedt om<br />
at komme med forslag til sammensætning af Wilhelmine Maries og Frederik Carl<br />
Christians hofetat. Hauch foreslog i alt 38 personer. Kongen bifaldt den 16. december<br />
1826 Hauchs forestilling, dog med den tilføjelse, at der yderligere skulle ansættes<br />
en hofdame og en kavaler. Endvidere, at der skulle gøres regning på to spand heste<br />
med dertil hørende folk.<br />
Den 19. marts 1827 fremsendte overhofmarskallen et overslag over anskaffelser<br />
til den nye hofholdning. Der var tale om oprettelsen af et nyt hof helt fra grunden<br />
Wilhelmine Maries og<br />
Frederik Carl Christians<br />
hofetat<br />
2 hofdamer<br />
1 hofchef eller kavaler<br />
1 adjudant eller kavaler hos<br />
HKH Prinsessen<br />
1 kammerjomfru<br />
2 gemakspiger, hvoraf den<br />
ene kunne gives navn af<br />
stuepige<br />
2 damejomfruer eller<br />
damepiger<br />
1 pige hos kammerjomfruen<br />
1 hushovmester<br />
1 kammerlakaj<br />
1 kammertjener hos HKH<br />
Prinsen<br />
1 løber<br />
5 lakajer<br />
1 oldfrue<br />
1 vaskepige<br />
1 kok<br />
1 bagermester, som tillige<br />
besørgede konditoriet<br />
1 overkokkepige eller<br />
aide Kok<br />
1 underkokkepige<br />
1 køkkenkarl<br />
1 svejtser eller portner<br />
1 gårdskarl<br />
2 stuepiger eller gangkoner<br />
til Palæets rengørelse<br />
1 dametjener<br />
2 kuske<br />
1 biløber<br />
1 forrider<br />
3 rideknægte eller staldkarle<br />
10 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
De Danske Dronningers Guldtoilette,<br />
et af Kongehusets største klenodier, var<br />
Frederik 6.s rundhåndede <strong>bryllup</strong>sgave<br />
til datteren Wilhelmine. Det består af<br />
46 dele i 18-20 karat guld, hovedparten<br />
udført i København 1731-1732 til<br />
dronning Sophie Magdalene. Efter at<br />
være blevet skilt fra prins Frederik Carl<br />
Christian – og dermed uden udsigt til<br />
at blive dronning af Danmark – bragte<br />
hertuginde Wilhelmine Marie garnituret<br />
med til sit og hertug Carls hjem på<br />
Glücksburg Slot. Takket være hertugindens<br />
testamentariske bestemmelse<br />
kom garnituret tilbage til Danmark<br />
efter hendes død. Fra Gold und Silber<br />
aus Wien und Kopenhagen/ Guld og<br />
sølv fra Wien og København. Kbh.<br />
1985. Foto: Ole Villumsen Krog.<br />
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
i et palæ, hvis indretning langtfra var færdig. Derfor tog Hauch visse forbehold<br />
over for de samlede udgifter. Han havde også taget kongens påbud til efterretning,<br />
at …Prindsesse Wilhelmines Udstyr af Møbler, Inventarium og Huusholdningssager skal<br />
forarbejdes her i Landet…<br />
Det ligger uden for denne artikel i detaljer at gennemgå anskaffelser til hvert rum i<br />
brudeparrets kommende bolig, skønt man ud fra det eksisterende kildemateriale her<br />
har mulighed for at danne sig et billede af en kongelig hofholdnings basale behov<br />
i begyndelsen af 1800-tallet – lige fra indretning af lakajernes forgemak over oldfruestuens<br />
indretning og udstyr til minutiøs gennemgang af prinsesse Wilhelmines<br />
og prins Frederiks sal, daglige opholdsværelser, kabinetter, soveværelser etc. Hertil<br />
kommer lister over anskaffelser af sølvtøj, dækketøj, glastøj, porcelæn, køkkentøj og<br />
vogne til stalden.<br />
Hauch formoder, at anskaffelserne til parrets taffel skal indrettes til 40-50 kuverter.<br />
Imidlertid fastslår kongen, at et taffel til højst 36 kuverter må være tilstrækkeligt,<br />
hvorved kan spares 36 dessertgafl er og -skeer. Ej heller skal der købes sølvtøj og<br />
dækketøj til kammerfolkenes brug, idet kammerfolkene …ville blive at sætte paa<br />
samme Fod som ved Vort Hof…Listens 18 taffelstager og tre par fi r- og seksarmede<br />
girandoler skal ikke være af sølv, men af bronze for at være konforme med det kommende<br />
bronzespejlplateau med fi gurer. Kongen godkender, at der bl.a. anskaffes to<br />
11
sæt (guld?)mundtøjer, 200 sølvtallerkener, to terriner på fade, 25 fade af forskellig<br />
størrelse, 18 saltkar, serveringsbestik, to spirituslamper, 72 bordknive, gafl er og skeer,<br />
men kun 36 af hver til dessertbrug. Hertil kommer 18 par lysestager til de høje<br />
herskabers værelser og til spillebordene samt et theservice af sølv.<br />
Endvidere bifalder Frederik 6. indkøbet af et porcelænsservice på 150-200 tallerkener<br />
med tilhørende fade, sauceskåle, crèmekopper etc., et dessertservice på 72-100<br />
fl ade tallerkener, 60 dybe, to isklokker med fade etc., endvidere 60 par kaffekopper, to<br />
thepotter, to spølkummer, to sukkerdåser, to mælkekander, to thedåser og to lakerede<br />
præsenterbakker. Til køkkenet skulle fremstilles 89 stykker kobbertøj.<br />
Hertil kom en lang række køkkengenstande af malm, messing, jern og blik som<br />
f.eks morter, stegespid, vaffeljern, kød- og hakkeknive, pandekagepander, fl ere dusin<br />
postejforme, dørslag, rivejern, jernbeslagne spande, en skæppe, en halvskæppe, en<br />
otting, en halvotting, en marmormorter med …Pukkenholz Støder til at indmure i<br />
Kjøkkenet…<br />
I konditoriet skulle bruges: 1 stor og 1 mindre kobberthekedel, 1 stor og 1 mindre<br />
kaffekedel, 1 chokoladekande med tilbehør, 1 kaffemølle og 1 kaffebrænder, 6<br />
isforme, de halve af tin, de andre af blik, 6 spande med jernbånd til samme brug, 6<br />
themaskiner og 6 små kaffekander, 1 sukkerkniv samt 1 hammer.<br />
Parrets vognpark skulle også være standsmæssig, og følgende skulle indkøbes: 1<br />
gallavogn for de høje herskaber, 1 til daglig brug for de høje herskaber, 2 fi rsædede<br />
kareter, 1 Wienervogn, 2 seletøjer til to spand, 2 skole- og rustvognsseler, 1 skolevogn<br />
samt 1 rustvogn.<br />
Generøsiteten tager til<br />
Jo nærmere man kom <strong>bryllup</strong>pet, jo mere generøs blev kongen over for sin datter<br />
og kommende svigersøn. I august 1828 talte det unge pars stald 22 heste og i<br />
november 26 heste. Dog måtte prinsen i december 1828 selv betale for fem hvide<br />
bjørneskind til kareterne.<br />
Gennem hele 1828 forfærdigedes på kongens regning inventar til det Brockdorffske<br />
palæ. Således leverede kunstkammerforvalter J.C. Spengler den 19. september<br />
1828 følgende malerier: Israeliternes Overgang over det røde Hav af Eckersberg. Hector’s<br />
Grav af Lund. Hero ventende sin Leander af Hoyer. Et historisk Stykke af Goes samt La<br />
Madonna del’Sedia efter Raphael, kopieret af Jensen.<br />
Bryllupsdagen nærmede sig, og nye uniformer, <strong>bryllup</strong>smedaljer, ordensudnævnelser<br />
og andre promotioner skulle bringes på plads.<br />
I løbet af sommeren 1828 fi nder overhofmarskallen ud af, at de pageuniformer og<br />
hof- og staldetats uniformer, der blev anskaffet i 1815 til Frederik 6.s salvings- og<br />
kroningsfest, ikke længere er i præsentabel stand – slet ikke til brug i Slotskirken og<br />
ved den procession, der på tredjedagen skal gå gennem København, når de nygifte<br />
føres fra Christiansborg Slot til deres palæ på Amalienborg. På kongens mundtlige<br />
ordre har Hauch udbedt sig et tilbud hos hofl everandør With på 12 nye pageuniformer,<br />
42 stadslivreer til hofetaten og klæde til 24 livreer til den kongelige staldetat.<br />
Ved denne leverance er også medregnet livreer til den nyansatte løber, stadsjægeren,<br />
svejtseren og de fi re lakajer ved det nyetablerede hof. Den samlede udgift anslås til<br />
8.000 rigsbankdaler rede sølv.<br />
Kobbertøj til køkkenet<br />
6 bouillonkedler med<br />
dækler i tre sæt (to<br />
store, to mindre og to<br />
endnu mindre)<br />
4 runde fade med dækler<br />
2 lange fade do.<br />
24 kasseroller med dækler<br />
i fi re sæt à seks stykker i<br />
forskellige størrelser<br />
1 fi skekedel med dækkel<br />
og ketcher<br />
1 skinkekedel med dækkel<br />
1 stor og 1 mindre vaskekedel<br />
2 runde tærtepander med<br />
låg<br />
2 afl ange do.<br />
2 bradepander<br />
1 kompotpande med låg<br />
1 kandiserepande<br />
3 kobberskeer<br />
4 bageplader<br />
4 anretningsskeer<br />
1 melonform<br />
1 (?) form<br />
1 sprut bakkelse sprøjte<br />
med pibe og stjerne<br />
2 kageforme<br />
12 små fi gurforme<br />
1 tragt<br />
2 geléforme<br />
1 buddingform med låg<br />
1 æbleskivepande<br />
4 store og 4 små kalotter<br />
12 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
Kong Frederik 6.s familie malet af<br />
Eckerberg i 1821.<br />
De Danske Kongers Kronologiske<br />
Samlinger på Rosenborg<br />
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
13
Kongen bifaldt nyanskaffelsen, men løb derpå ind i et uniformsønske fra Det<br />
Kongelige Kapel, der henviste til, at de fl este af Kapellets medlemmer ønskede en<br />
uniform, ligesom det for nærværende var indført i udlandet. Det ville også være<br />
ønskeligt at kunne optræde i uniform ved hofkoncerter og nu under det kongelige<br />
<strong>bryllup</strong>. Medlemmerne henviste til, at de mod en uniform ville give afkald på den<br />
gratifi kation, som et kongelige <strong>bryllup</strong> plejede at udløse. Men kongen afslog med<br />
den begrundelse, at der aldrig tidligere var blevet udbetalt gratifi kationer til Kapellet<br />
i forbindelse med kongelige <strong>bryllup</strong>per.<br />
Medaljeregn og forfremmelser<br />
I anledning af <strong>bryllup</strong>pet lod kongen præge 23 guld- og 140 sølvmedaljer. Guldmedaljerne<br />
var forbeholdt …Vort Kongehuus og den Kongelige Familie…Sølvmedaljerne<br />
blev fordelt blandt gehejmestatsministrene, samtlige hofdamer samt de fornemste<br />
i rangen, både mænd og kvinder, som havde opvartet eller blot været nærværende<br />
ved højtideligheden.<br />
Endnu en vigtig sag lå på kongens bord lige op til <strong>bryllup</strong>sdagen: ordener og forfremmelser.<br />
Den 29. oktober 1828, med virkning fra 1. november, udnævnte kongen 34<br />
nye kammerjunkere. Og den 31. oktober fulgte den store promotion i det kongelige<br />
palæ på Amalienborg med udnævnelse af:<br />
2 Riddere af Elefanten<br />
4 Hæderstegn til Storkors<br />
9 Storkors af Dannebrog<br />
3 Hæderstegn til Kommandører<br />
36 Kommandører af Dannebrog<br />
59 Hæderstegn til Riddere<br />
116 Riddere af Dannebrog<br />
50 Dannebrogsmænd<br />
15 Kammerherrer<br />
Nok service og mad?<br />
Efter Frederik 6.s sene udvidelse af <strong>bryllup</strong>splanerne (september 1828) blev det<br />
tydeligt, at Huset ville få svært ved at imødekomme de stillede krav, som afstedkom<br />
en vis usikkerhed med hensyn til levering af det nødvendige forråd til de mange<br />
tafl er, ligesom der opstod mangel på porcelæn, sølvtøj og personale. De forøgede<br />
krav må have vejet tungt på den 73-årige overhofmarskals skuldre.<br />
Den 5. april 1828 modtog Hauch meddelelse fra Generalkommissariatskollegiet,<br />
at kongen havde bedt kommandantskabet ved Københavns Fæstning om at afstå<br />
iskælderen under Nørrevold ved Skidentorvet (i dag Fiolstrædes udmunding ved<br />
Nørrevold) til Overhofmarskallatet til brug for hofhusholdningens isoplagring. Mange<br />
af hoffets forsyninger kom langvejsfra – østers fra øen Sild, smør fra rigsgreve Christian<br />
Rantzaus godser i Holsten, gerne omkring 80 halve tønder ad gangen, levende<br />
skildpadder à ca. 40 kg fra generalguvernør v. Scholten i Vestindien; i slutningen af<br />
oktober 1828 leverede J.H. Hillermanns efterfølger i Hamborg blandt andet rosiner,<br />
vildsvinehoveder og -rygge samt 16,5 kg franske trøfl er.<br />
Til servering ved alle tafl er den 1., 2. og 3. november bad køkkenet om at få<br />
leveret: 16 stykker kronvildt, 16 stykker dåvildt, 22-25 stykker råvildt, 60-70 harer,<br />
200 agerhøns, af bekkasiner, kramsfugle etc. så mange som muligt.<br />
Brylluppet udløste en af de største uddelinger<br />
af medaljer og ordener. To blev<br />
riddere af Elefanten.<br />
14 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
Blandt de mange københavnske leverandører stod hofslagter Sackmanns enke<br />
for 1.978 pund oksekød, 1.460 pund kalvekød, 23 lam, 65 kalvehoveder, 33 kalvelevere,<br />
30 kalveben, 51 oksetunger, 24 pund nyretalg og 16 pund oksemarv, i alt<br />
en udgift på 747 rigsbankdaler og 3 mark. Slagtermester A.N. Dein leverede 405<br />
pund spækkefl æsk, 529 pund svinekød, 25 potter blod, 32 bundter tarme og 32<br />
pund ister, i alt 223 rigsbankdaler, 2 mark og 13 skilling. Og dagen før <strong>bryllup</strong>pet<br />
måtte urtekræmmer Gamél i Østergade levere for mere end 360 rigsbankdaler<br />
kolonialvarer, lige fra fransk sennep over safran til 11½ pund friske trøfl er. Sukkerraffi<br />
naderiet i Toldbodgade (H.D. Fabricius) bidrog med 300 pund fi n melis og<br />
166½ pund fi n raffi nade (endnu fi nere raffi neret sukker). Desværre oplyses ikke,<br />
hvor mundkok Funck bl.a. havde købt 24 tønder østers, 135 pund laks, 215 pund<br />
rødspætter, 55 pund ål, 190 pund gedder og 43 pund laksørreder. Middagens 183<br />
pund Bayonneskinke kom fra urtekræmmer Top i Vimmelskaftet, 76 rigsbankdaler,<br />
1 mark og 8 skilling.<br />
I Herlufmagle købte det kongelige køkken den 30. oktober 15 kalkunhaner, 12 fede<br />
ænder, 10 høns og 10 kapuner – ud af et samlet behov på 100 kalkuner, 82 ænder,<br />
30 høns og 140 kapuner. Dette indkøb i sidste øjeblik vidner dels om manglende<br />
planlægning og overblik, dels viser det, at de københavnske handlende ikke magtede<br />
at imødekomme hoffets behov. Det var ikke enhver urtekræmmer, der f.eks. kunne<br />
levere 8.850 store asparges.<br />
Rosenborg Slotshave kunne bidrage med ananas, pærer, æbler, meloner, vindruer,<br />
hovedsalat, Pomme d’amour, champignons, laurbærblade, 30 modne pomeranser til<br />
(vild)svinehoveder, persille, estragon, modne appelsiner og …1 stor Kurv Blomster til<br />
at pryde Bordene med… Bryghuset ved Langebro leverede til <strong>bryllup</strong>pet otte tønder<br />
bordøl og tre halve tønder bitter øl, begge af første sort.<br />
Mangel på service<br />
Kort før <strong>bryllup</strong>pet indsendte sølvpop Christian Lassen en opgørelse over det forhåndenværende<br />
bordsølv i Det Kongelige Sølvkammer. Det rakte kun til 350 kuverter,<br />
hvorfor man måtte låne til 100 kuverter hos Frederik 6.s ældste datter prinsesse<br />
Caroline og til 100 kuverter hos kronprins Christian (8.). For at dække samtlige<br />
tafl er måtte man sluttelig supplere med bestik af sølvplet til 220 personer. På Den<br />
Kongelige Porcelænsfabrik lånte man 331 fl ade og 74 dybe tallerkener foruden en<br />
terrin, adskillige fade etc. I køkkenet var der også mangel på kobbertøj. Den 22.<br />
oktober indskærpede overhofmarskallen over for de af hoffets ansatte, som måtte<br />
være i besiddelse af kobbertøj, der uden overhofmarskallens kendskab var udlånt<br />
fra det kongelige køkken, om straks at returnere det lånte. Køkkenpersonalet blev<br />
suppleret med ni fremmede kokke, hovedsagelig værtshusholdere fra København;<br />
desuden ansattes midlertidig et stort antal køkkendrenge, plukkere, arbejdskarle,<br />
køkkenkoner, gangkoner, over- og undervaskekoner m.fl .<br />
Fredag den 31. oktober var Frederik 6. og dronning Marie fl yttet ind på det endnu<br />
ikke færdigbyggede Christiansborg Slot. Samme aften bestod kongens taffel (kammerspisning)<br />
af syv kuverter. Følgende retter blev serveret: Riis Suppe med Høne, Kalve<br />
Fricandeaux med Spinat, Raavildt à la broche med Sauce, Fisketunger stegte, Lammecarbonade<br />
med Gulerødder, Æble Charlotte, Steeg, Kyllinger, Bagværk, Compotte og Salat.<br />
Hoffets herrer og damer, den aften 60 personer, spiste i Rosen, hvor der blev serveret:<br />
Kiørvel Suppe med forlorne Æg, Riis Suppe med Høns, Oxebryst med Gulerødder, Raavildt<br />
15
Søndag aften den 2. november kl. 20.00 kørte den kongelige familie og hoffet rundt i København for<br />
at nyde synet af den illuminerede by. Ved Landkadetakademiet og Københavns Rådhus (billedet) blev<br />
selskabet modtaget med sang. Hendes Majestæt Dronningens Håndbibliotek<br />
à la broche med Sauce, Fiskertunger stegte, Lamcarbonade med Blomkaal, Æble Charlotte,<br />
Stegte Kyllinger, Bagværk, Kompotte og Salat.<br />
Bryllupsmiddagen<br />
Efter vielsen i Christiansborg Slotskirke lørdag eftermiddag den 1. november returnerede<br />
en gigantisk procession på mere end 700 personer fra kirken til Christiansborg<br />
Slots gemakker, hvor der var dækket til <strong>bryllup</strong>smiddag over to etager. På kongeetagen<br />
var det kongelige gallataffel med 86 kuverter dækket i drabantgemakket, dvs.<br />
hjørnegemakket ud mod Slotspladsen og Kancellibygningen. Første marskaltaffel på<br />
80 kuverter blev afholdt i kongens daglige spisegemak, hvis fi re vinduer vendte ud<br />
mod den indre slotsgård. De resterende 10 tafl er var dækket i underste mezzanin. I<br />
alt blev der dækket for 640 personer – og en tilsvarende gallamiddag blev afholdt<br />
søndag den 3. november for samme antal gæster.<br />
Den 22. september 1828 havde hofsnedkermester J. Nyebølle udarbejdet en oversigt<br />
over de 11 taffelborde, han skulle levere med supplerende anretter- og skænkeborde. Alle<br />
borde, på nær et enkelt marskaltaffel, var hesteskoformede. For den kongelige familie<br />
blev dækket på et hovedbord (12,55 m x 2,04 m) med to sidefl øje (5,75 m x 2,04<br />
m), der stod med kant mod hovedbordets langside. Første marskaltaffels bordbredde<br />
var 1,57 m; de resterende taffelbordes bredde var 1,57 m. 11. og sidste marskaltaffel<br />
var 3,77 m langt og 1,57 m bredt med afrundede endestykker. – I Drabantgemakket,<br />
i Gemakket (ind mod den ikke færdigbyggede Riddersal), i vindueslysninger, i skabe<br />
og nicher opsattes og opstilledes en lang række hylder og borde.<br />
Kongens og brudeparrets bord dækkedes med spejlglas, porcelænsvaser og navnetræk.<br />
På sidefl øjene lå sølvspejle med 10 blomsterbemalede alabastvaser. Belysningen<br />
sørgede 14 trearmede og otte toarmede sølvlysestager for. Også her kom kongens<br />
sølvkammer til kort; ikke blot taffelbordene, men også side- og skænkebordene skulle<br />
oplyses; prins Christian (8.) og prins Wilhelm af Hessen-Philipsthal måtte således<br />
bidrage med 18 to- og fi rarmede lysestager.<br />
Frederik 6. indstiftede i 1808 Danne-<br />
brogsmændenes Hæderstegn i sølv.<br />
Sølvkorset, som det benævntes, kunne<br />
som en særlig udmærkelse også tildeles<br />
personer, der i forvejen var dekoreret<br />
med Dannebrogordenen. Således mod-<br />
tog bl.a. fi re Storkorsriddere hver dette<br />
hæderstegn forud for <strong>bryllup</strong>pet.<br />
16 SIDEN SAXO NR. 4, 2004
DEN KONGELIGE<br />
MIDDAG<br />
Frem til det kongelige <strong>bryllup</strong>staffel<br />
blev båret 26 retter,<br />
fordelt over syv serveringer.<br />
Første servering bestod af:<br />
3 Terriner med Skildpadde<br />
Suppe med Fiskeboller<br />
3 Terriner med Suppe à la Jardinière<br />
med Høns<br />
Derefter fulgte:<br />
6 Assietter med Smaa Vol au<br />
vents med Østers<br />
6 Assietter med Sorte og hvide<br />
Pølser<br />
20 Fade vare Østers<br />
Derefter:<br />
1 Bajonne Skinke og 1 Saltet<br />
Oxebryst med Gulerødder og<br />
Asparges, extra Spinat<br />
2 Vilde Sviin à la broche med<br />
brun Sauce<br />
Fjerde servering bestod af:<br />
2 Med Laxørter en Magnoise<br />
med Gelée<br />
2 Med Karper med Peberrod<br />
Femte servering:<br />
4 Med Asparges<br />
4 Med grønne Ærter<br />
6 Med røget Lax<br />
4 Med Kalkuner à la Perigeaux<br />
med Tryffel Sauce<br />
4 med Krebs Pupidung<br />
4 Med Tryfl er i Serviettes<br />
2 Vilde Sviinehoveder med<br />
Remolade Sauce<br />
2 Socles af Fett med Ænder en<br />
Galantine<br />
2 Terrin Postejer med Agerhøns<br />
og Tryfl er<br />
Sjette servering:<br />
3 Rhinskviin Gelée<br />
3 Gentilles af Chocolade og<br />
Vanille<br />
3 Chartreuse af Frugt<br />
4 Kompottes<br />
4 Salat af Anchovis, Kapers og<br />
Oliven etc.<br />
4 Smørkander<br />
4 Anchovis<br />
Syvende servering:<br />
4 Stege 2 med 6 Fasaner, 2 med<br />
Beccasiner<br />
3 Pièce montées med fi in Bagverk<br />
SIDEN SAXO NR. 4, 2004<br />
Ved det kongelige bord sad brudeparret midtfor. På brudens venstre side sad Frederik<br />
6. og på brudgommens højre side dronning Marie. Blandt gæsterne var brudgommens<br />
far, kronprins Christian (8.) og kronprinsesse Caroline Amalie, prins Ferdinand<br />
og prinsesse Caroline, prins Frederik af Hessen, prinsesse Juliane Sophie og prins<br />
Wilhelm af Hessen-Philipsthal, prinsesse Louise Charlotte og landgreve Wilhelm af<br />
Hessen-Kassel, prinsesse Caroline og hertug Wilhelm af Holsten-Glücksborg, hertug<br />
Christian af Augustenborg og prins Emil af Augustenburg. Endvidere gehejmestatsministrene,<br />
overhofmarskallen, de udenlandske ministre med fruer, hærens og fl ådens<br />
chefer med fruer samt de danske hoffers øverst rangerende charger.<br />
Frederik 6. indledte middagen med at udbringe en skål for brudeparret, hvorefter<br />
kammerfoureren fra et vindue ud mod kancellibygningen gav et tegn, og Tøjhusbatteriet<br />
og kanonerne på voldene affyrede 27 kanonskud. Derefter kunne hofmarskal,<br />
greve Hauxthausen lede de gæster, der ikke fi k sæde ved kongens bord eller første<br />
marskaltaffel, ned i underste mezzanin, i alt 480 personer. Ved tafl erne i mezzaninen<br />
blev der ikke taget hensyn til herrernes rang, da fordelingen af pladserne skete ved<br />
lodtrækning. Fremgangsmåden er måske forklaringen på, at adskillige par fra de tre<br />
første rangklasser undslog sig for at deltage i et tilsvarende taffel den 3. november.<br />
De ledige pladser blev tildelt offi cerer og forskellige charger, som allerede forinden<br />
var blevet opført på en reserveliste.<br />
For Frederik 6. serverede gehejmekonferensråd, generalpostdirektør v. Hauch og<br />
kammerjunker v. Heinen, for dronning Marie gehejmekonferensråd, overpræsident<br />
v. Moltke og kammerjunker v.d. Maase, for bruden gehejmekonferensråd, greve af<br />
Blücher-Altona og kammerjunker Emil v. Bardenfl eth og for brudgommen gehejmekonferensråd<br />
Schlanbusch og ritmester, greve af Ahlefeldt.<br />
Bryllupsmiddagen sluttede kl. 22.30, hvorefter gæsterne fulgte den kongelige<br />
familie til dennes gemakker på Christiansborg Slot.<br />
Men festlighederne fortsatte de følgende dage. Søndag den 2. november kl. 14.00<br />
var der gudstjeneste i Slotskirken, hvor kongelig konfessionarius, hof- og slotspræst<br />
J.P. Mynster prædikede. Kl. 17.30 drog omkring 800 studenter i fakkeltog til<br />
Christiansborg Slot, hvor de under ledsagelse af to musikkorps fremførte en sang<br />
skrevet af Adam Oehlenschläger. Teksten blev kort efter overrakt til Frederik 6. i<br />
Trongemakket af fem studenterrepræsentanter. Sluttelig blev alle fakler kastet i to<br />
bål på Christiansborg Ridebane.<br />
Kl. 20.00 kørte den kongelige familie sammen med hoffets herrer og damer ud<br />
for at se på den illuminerede by. Overalt blev de modtaget med sang.<br />
Mandag kl. 18.00 var de tre første rangklasser indbudt til kur hos brudeparret i<br />
dronning Maries gemakker på Christiansborg Slot, efterfulgt af kur hos kongeparret<br />
i Frederik 6.s gemakker. Klokken 21.30 begyndte et taffel svarende til <strong>bryllup</strong>stafl et<br />
lørdag aften med samme antal, men ikke identiske gæster, da fl ere personer af de tre<br />
første rangklasser ikke mødte op, formodentlig på grund af misnøje med placeringer,<br />
der ikke fulgte rangfølgen. Efter middagen trak den kongelige familie sig tilbage.<br />
Tirsdag eftermiddag oplevede Københavns borgere en manifestation af den enevældige<br />
Frederik 6.s position: et fyrstetog, hvis mage ikke tidligere var set. Under et opbud<br />
af enevældig pragt og vælde ledsagede kongen de nygifte til deres fremtidige hjem<br />
i det Brockdorffske Palæ på Amalienborg. En eskadron af garden til hest indledte<br />
toget, efterfulgt af fourerer, kammerjunkere, kammerherrer, hofmarskaller og hof-<br />
17
chefer, alle til hest. Derefter fulgte hoffets kavalerer to og to i kongelige ekvipager<br />
med to heste, overhofmarskallen til hest, hvorefter fulgte syv kongelige stadsekvipager<br />
forspændt seks heste. Alle vogne var omgivet af løbere, lakajer, staldkarle, pager,<br />
livtjenere, ridejunkere, staldmestre, offi cerer, adjudanter, Københavns kommandant<br />
m.fl . Efter de kongelige og fyrstelige vogne fulgte hofdamerne to og to i ekvipager.<br />
Toget sluttedes af en eskadron af garden til hest.<br />
Regningen<br />
At gennemføre et <strong>bryllup</strong> af det format under så kort forberedelsestid oversteg på fl ere<br />
måder hoffets ydeevne – eksempelvis blev indbydelserne til de fremmede ministre<br />
med fruer og døtre først udsendt den 25. oktober. Christiansborg Slot var endnu ikke<br />
færdigbygget, hvorfor tafl erne måtte holdes over to etager, og møbler af enhver art<br />
måtte skaffes fra omliggende slotte og palæer, eller nyindkøb måtte foretages. Hvilken<br />
arbejdsstyrke har dette ikke krævet? Den 19. oktober havde kun personer, der deltog<br />
i <strong>bryllup</strong>sforberedelserne adgang til slottet, hvorfor der blev trykt 1.200 passertegn.<br />
Det er vanskeligt i regnskaberne at skelne mellem midlertidigt ansatte og Kongehusets<br />
eget personale. Køkkenet beskæftigede ekstraordinært 12 arbejdsmænd<br />
og otte arbejdskoner foruden de allerede nævnte ni fremmede kokke. Desuden var<br />
udkommanderet et ikke nærmere opgjort antal soldater.<br />
Det blev et kostbart <strong>bryllup</strong>. Istandsættelse og nyindretning af det Brockdorffske<br />
Palæ kostede 155.749 rigsbankdaler, Prinsesse Wilhelmine Maries udstyr 114.085<br />
rigsbankdaler, nye uniformer 8.520 rigsbankdaler. »For diverse Udgivter i Anledning<br />
af den Høie Formæling samt for de til Hofholdningens Begyndelse i Palaiet indlagte Viine,<br />
m:m: efter vedlagte Separate Regnskab 33.689 rigsbankdaler. I alt kostede <strong>bryllup</strong>pet<br />
312.043 rigsbankdaler – en enorm sum for den tid.<br />
Det barnløse ægteskab mellem prinsesse Wilhelmine Marie og prins Frederik (7.)<br />
Carl Christian blev opløst i 1834, og i 1837 forelå skilsmissen. Wilhelmine Marie<br />
giftede sig i 1838 med hertug Carl af Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg,<br />
en broder til prins Christian (9.). Prins Frederik Carl Christian indgik i 1841 ægteskab<br />
med prinsesse Mariane Caroline Charlotte af Mecklenburg-Strelitz. Dette<br />
barnløse ægteskab blev opløst i 1846. Prins Frederiks tredje ægteskab (morganatisk<br />
og barnløst) blev indgået i 1850 med senere lensgrevinde Louise Danner (1815-<br />
1874). Med Frederik 7.s død i 1863 sluttede den oldenborgske mandsstamme på<br />
Danmark kongetrone.<br />
Ole Villumsen Krog<br />
Hendes Majestæt Dronningens Sølvregistrator<br />
Det Kongelige Sølvkammers Kurator<br />
Trykte kilder<br />
Gold und Silber aus Wien und Kopenhagen/Guld og sølv fra Wien og København. Kbh.<br />
1985.<br />
Christiansborg Slot I-II. København 1975. Københavns Vejviser 1828<br />
Utrykte kilder<br />
Rigsarkivet. Hofetaten. Overhofmarskallatet 1791-1899 A. Indkomne sager 1827, 1-<br />
100, 101-400, 401-742;, 1-400. Overhofmarskallatet N.16a; I.N.16; I.N.16b; I.N.16c;<br />
I.N.17, Overhofmarskallatet I.Q.13, 1828, Hoffourerkontoret nr. 64<br />
VINEN TIL<br />
BRYLLUPSMIDDAGEN<br />
Til 640 <strong>bryllup</strong>sgæsters traktement<br />
den 1. november samt<br />
til madens tilberedning blev<br />
følgende vine hentet i den<br />
kongelige vinkælder:<br />
1.269 fl asker Margeaux<br />
139 halve fl asker Margeaux<br />
837 fl asker Rhinskvin<br />
12 halve fl asker Rhinskvin<br />
20 fl asker ordinær Rhinskvin<br />
17 fl asker rød Madeira<br />
102 fl asker Medoc<br />
88 fl asker Bourgogne<br />
100 fl asker Franskvin<br />
25 fl asker Revisaldo<br />
15 fl asker Johannisberger<br />
6 fl asker ekstra gammel Mallaga<br />
6 fl asker Tokayer<br />
5 fl asker la Fitte<br />
10 fl asker Xeres<br />
7 fl asker Chambertin<br />
34 fl asker Edike<br />
45 fl asker Rom<br />
3 fl asker Cognac<br />
Den samlede sum for disse<br />
mange fl asker var i alt: 2.020<br />
rigsbankdaler, 4 mark og 5<br />
skilling<br />
18 SIDEN SAXO NR. 4, 2004