land art - Sund Sans over Sundet
land art - Sund Sans over Sundet
land art - Sund Sans over Sundet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>land</strong> <strong>art</strong><br />
– en legende og eksperimenterende øjenåbner<br />
undervisningsmateriale<br />
Land<strong>art</strong> 1
dette materiale har to formål: dels at skabe forståelse for <strong>land</strong> <strong>art</strong>, for historien,<br />
inspirationskilderne og idéerne bag, dels at foreslå tre konkrete og detaljerede<br />
undervisningsforløb, der tager udgangspunkt i forskellige inspirationskilder, hvilken<br />
også <strong>land</strong> <strong>art</strong>’en finder inspiration i.<br />
2 Land<strong>art</strong>
kapitel 1: om <strong>land</strong> <strong>art</strong><br />
kapitel 2: om natur og kultur<br />
kapitel 3: undervisningsforløb<br />
Indledning om Land Art af Rolf Nielsen<br />
Undvisningsforløb af Kathrine Olldag Mazanti<br />
indhold<br />
Dette hæfte er en del af et tværkommunalt samarbejde mellem<br />
Guldborgsund- og Lol<strong>land</strong> Kommune.<br />
Foto: Finn Brasen og Palle Lindau<br />
Design og produktion: Celcius360 / M<strong>art</strong>in Ørsted<br />
Tryk: Grafikom<br />
ISBN 978-87-992573-0-0<br />
Kopiering må kun finde sted på institutioner og virksomheder,<br />
der har indgået aftale med Copy-Dan.<br />
Land<strong>art</strong> 3
4 Land<strong>art</strong>
“<br />
<strong>land</strong> <strong>art</strong> er en kunstnerisk udfoldelse<br />
uden for galleri- og museumsverdenen,<br />
der anvender naturen som materiale<br />
eller <strong>land</strong>skabet som <strong>over</strong>flade eller<br />
rum til at indskrive og præsentere dens<br />
værker<br />
G. Tiberghien, professor ved Les Beaux Arts, Paris<br />
og førende Land Art-historiker.<br />
”<br />
indledning<br />
<strong>land</strong> <strong>art</strong> på lol<strong>land</strong>-falster 2005 – 2007<br />
Siden 1990’erne er der blevet gennemført adskillige regionalt forankrede Land Art projekter i Danmark, og kunsten har også fået godt fat i Lol<strong>land</strong> - Falster.<br />
På Sydhavsøerne har Land Art gennem tre somre - med Kis Nellemann som kunstnerisk leder - udløst i alt 31 spektakulære <strong>land</strong>skabsinstallationer. Også i<br />
2008 finder Land Art Lol<strong>land</strong>-Falster nye veje med 8 installationer forankret ved Fuglsang Kunstmuseum og Fri<strong>land</strong>smuseet i Maribo.<br />
Land Art er naturligvis stærkt afhængig af de lokale <strong>land</strong>skabstyper, og da Danmark, læs her: Lol<strong>land</strong>-Falster, ikke er rig på den vildmark, som den oprindelige<br />
amerikanske Land Art udfoldede sig i, har værkerne eller installationerne nødvendigvis måttet finde plads i det stærkt opdyrkede danske kultur<strong>land</strong>skab.<br />
De har med andre ord måttet integreres i det lokale mark- og skov<strong>land</strong>skab, hvilket har været en udfordring for såvel kunstnerne som for de implicerede<br />
jorddyrkere og jordbesiddere.<br />
Et samarbejde mellem <strong>land</strong>mænd og kunstnere har været den nødvendige betingelse og basis for gode resultater og været det innovative fundament i<br />
sydhavsøernes særlige udvikling af Land Art. Samarbejdet har for øvrigt medført en givende social og kulturel udveksling mellem befolkningsgrupper med<br />
yderst forskellig dagligdag og ligeså forskellige arbejdsfelter.<br />
En gevinst ved at placere kunstværker ude i <strong>land</strong>skabet er det ”uundgåelige” møde med kunsten, som opstår i menneskers daglige færden, når de passerer<br />
installationerne på vej til arbejde, eller det tilfældige møde, som <strong>over</strong>rasker den forbipasserende eller turisten. Ligeledes opsøger et stort antal mennesker<br />
bevidst <strong>land</strong>skabsinstallationerne og går på kunstudstilling i naturen.<br />
Placering af kunst i det offentlige rum skaber altid debat. De, der ikke har for vane selv at opsøge kunsten, føler i værste fald, at de påduttede oplevelser er<br />
et <strong>over</strong>greb. Andre glæder sig ved den <strong>over</strong>raskende oplevelse. For mange virker kunst i <strong>land</strong>skabsrummet endnu mere <strong>over</strong>raskende end kunst i byrummet,<br />
fordi kunsten konventionelt forstås som et særligt kultiveret udtryk, der hører til i byen. Vi kan konstatere, at Land Art kunstværkerne gennem de forløbne<br />
somre har været genstand for utallige meningsudvekslinger mellem den lokale befolkning, de besøgende gæster og kunstnerne.<br />
I de tidligere år har det været muligt at opleve værkerne fra primo juni til primo september, hvor værkerne skal nedtages, flyttes eller fjernes for at gøre plads<br />
til <strong>land</strong>mændenes efterårstilberedning af jorden.<br />
Land<strong>art</strong> 5
kapitel 1: om <strong>land</strong> <strong>art</strong><br />
6 Land<strong>art</strong>
<strong>land</strong> <strong>art</strong> – idéerne og historien<br />
Overordnet tager Land Art udgangspunkt i erkendelsen af, at al menneskelig<br />
aktivitet i naturen handler om at forsøge at ordne, kontrollere,<br />
udnytte og organisere. Land Art provokerer det nytteforhold vi har til<br />
<strong>land</strong>skabet, fordi kunstværket ikke har nogen funktion, i modsætning til<br />
den øvrige kontrollerede udnyttelse af naturen, som f.eks. <strong>land</strong>brug. Land<br />
Art kunstværket udfordrer det traditionelle idylliske natursyn, vi i Danmark<br />
f.eks. kanaliserer gennem dyrkelse af guldalderens romantiske fremstillinger<br />
af naturen. Land Art kommer ofte til udtryk som spor-sætning,<br />
om-organisering og strukturering - alt sammen tegn på menneskelig ak-<br />
tivitet.<br />
Samtidig peger Land Art på det faktum, at naturens altid vinder til sidst.<br />
Overladt til sig selv vokser værket til, nedbrydes, omformes af vejr og vind<br />
og indgår i naturens cyklus. På den måde kan man sige, at Land Art forholder<br />
sig meget bogstaveligt til et andet klassisk kunsthistorisk tema:<br />
forgængelighed.<br />
Land Art betegnes af mange kunsthistorikere som en del af konceptkunsten,<br />
der tager udgangspunkt i en idé og i en bestemt kontekst frem for i<br />
et materiale. Eller sagt på en anden måde, konceptkunsten har udgangspunkt<br />
i værkets indhold og sammenhæng frem for i værkets materiale.<br />
Historisk bygger Land Art Lol<strong>land</strong>-Falster videre på en mere end 40 år<br />
gammel kunstform, der fandt sine første udtryk i 1960’ernes USA. Det var<br />
den ”revolutionære” periode, hvor den amerikanske kunstner-avantgarde<br />
på mange fløje brød med den veletablerede, abstrakte ekspressionisme,<br />
der bl.a. repræsenteredes af Jackson Pollock.<br />
Det store og nærmest fælles opgør med den abstrakte ekspressionisme<br />
tog mange retninger og fandt mange udtryk. Nogle holdt fast i lærredets<br />
eller fladens to dimensioner, som til gengæld blev fyldt med virkelighedsnære<br />
motiver, der spejlede nutid, dagligdag og forbrugersamfund. Andre<br />
søgte at nå og udløse virkeligheden i Minimal Art gennem skulpturens tre<br />
dimensioner og forholdet til det omgivende rum ud fra devisen, at konkrete,<br />
fysiske former, selv i et abstrakt udtryk, er indiskutabel virkelighed.<br />
En eksponent for denne bølge er Donald Judd.<br />
kapitel 1: om <strong>land</strong> <strong>art</strong><br />
Andre igen skabte ny virkelighed gennem performances og happenings.<br />
Pop Art ramte den aktuelle virkelighed bl.a. gennem fortolkninger af pop<br />
ulærkulturelle fænomener, inddragelse af tegneseriestil og bykulturelle,<br />
konsumorienterede motiver, repræsenteret af navne som f.eks. Roy Lichtenstein<br />
og Andy Warhol.<br />
Land Art’en droppede ud af dagligdagen og drog langt bort, ud i naturen,<br />
for tredimensionelt at sætte sine mærker på og i den virkelige, fysiske verden.<br />
Alle ville de ”demokratisere” kunsten, tage den ud af det elitære elfenbenstårn<br />
og give den tilbage til mennesket - og de havde forskellige måder at<br />
forsøge at gøre det på. Land Art ville befri kunsten fra det sterile, næsten<br />
religiøse, museums- og gallerirum. Kunsten skulle ikke institutionali seres,<br />
mente de. Den skulle fjernes fra alle økonomiske interesser og gives tilbage<br />
til det oprindeligt menneskelige grundvilkår: naturen, hvor den ikke<br />
længere kunne ”fængsles” af museets hvide vægge.<br />
Der gik imidlertid et stykke tid inden den kunstneriske udfoldelse i naturen,<br />
eller med naturens materialer, fik etiketten Land Art hæftet på sig.<br />
Kunstnere ”kradsede” i terrænet og fragtede jord, sten og træ til gallerierne.<br />
Der blev brugt ord som proceskunst, jordværker, miljøkunst og<br />
totalkunst, inden kunstneren Walter de Maria opfandt betegnelsen Land<br />
Art.<br />
De klassiske Land Art udøvere tæller navne som Robert Morris, Richard<br />
Long, James Turrell, Robert Smithson, Dennis Oppenheim, Nancy Holt,<br />
Christo, Jeanne Claude, Jan Dibbels og Michael Heizer. Disse kunstnere<br />
var inspirerede af modernistiske retninger som Dadaisme, Conceptual<br />
Art, Situationisme og Minimal Art, og flere af dem har skrevet teoretiske<br />
og ideologiske tekster om Land Art.<br />
det kommercielle dilemma<br />
Det siges, at kunst hos religiøse folk bliver til relikvier, kunst hos militære<br />
folk bliver til trofæer, og kunst hos handelsfolk bliver til salgs<strong>art</strong>ikler.<br />
Da de tidlige klassiske, amerikanske Land Art kunstnere flyttede væk fra<br />
galleriverdenen, var det ikke bare for at give kunsten nyt liv, men også<br />
Kapitel 1: Om Land Art 7
for at opponere mod den stigende kommercialisering af kunsten. Deres<br />
nye værker kunne jo ikke sælges. De var enten væk, når sneen smeltede<br />
eller også var de så monumentalt <strong>over</strong>dimensionerede og uhåndterlige,<br />
at de aldrig ville kunne flyttes. Men flugten fra gallerierne skabte to problemer.<br />
For det første fik kunstnerne ikke smør på brødet. For det andet<br />
skulle kunsten gerne kommunikeres ud – også til dem, der ikke tog på<br />
ekspedition til de oprindeligt udvalgte, fjerntliggende værker i meget øde<br />
områder. Derfor blev registrering og dokumentation sn<strong>art</strong> til en integreret<br />
del af Land Art: fotos, filmoptagelser, beskrivelser i ord og tegning,<br />
<strong>land</strong>kort og elementer fra kunstværket selv blev udstillet, reproduceret og<br />
solgt i den gode gamle galleriverden for senere at blive opkøbt af de ellers<br />
udskældte museer og privatpersoner.<br />
site og non-site<br />
En anden måde at arbejde med dilemmaet mellem naturen og gallerirummet<br />
var Robert Smithsons næsten naturvidenskabelige undersøgelser<br />
af ”site” og ”non-site”. Site er et bestemt sted i naturen, og non-site er<br />
en abstrakt version af stedet i et gallerirum, der ser ud nærmest som en<br />
naturvidenskabelig indsamling af materialeprøver, som arrangeres i enkle<br />
geometriske former i galleriet. Det var typisk jord, og sten der blev flyttet<br />
ind i udstillingsrummet. Smithson hængte ofte et kort op ved non-sitet,<br />
der viste det egentlige site. Han kaldte de arrangerede prøver i non-sitet<br />
for et tre-dimensionalt kort <strong>over</strong> stedet, hvor han forsøgte at indfange<br />
stedet. Men er det muligt? Blot fordi man flytter jord og sten fra et sted i<br />
naturen, kan man så genskabe hele stedet? I et gallerirum? Det var denne<br />
problematik Smithson foldede ud i sine ”Sites” og ”Non-sites”.<br />
inspirationskilderne<br />
I den oprindelige Land Art finder man <strong>over</strong>ordnet to typer af inspiration.<br />
For det første: store mængder spektakulære naturformationer, som klippesøjler,<br />
buer, portaler, grotter og mærker fra tidens, vejrets, isens, vindens<br />
og vandets påvirkninger - naturgestalter, der taler til menneskets<br />
følelser og fantasi.<br />
Dertil kommer så oldtidens menneskeskabte skulpturer og konstruktioner<br />
8 Kapitel 1: Om Land Art
i <strong>land</strong>skabet, pyramider og observatorier, europæiske megalitværker, Thebens<br />
Memnon-kolosser og de afghanske kæmpebuddhaer.<br />
Den amerikanske Land Art lod sig inspirere både af de naturskabte<br />
fænomener og af oldtidens kultiske bygningsværker. Et grundlag som<br />
under streger, at Land Art skal opfattes som grænse<strong>over</strong>skridende verdenskunst<br />
i tid og rum.<br />
orientering og tid<br />
En del af inspirationen til Land Art i Europa finder vi i oldtidens megalitkultur<br />
spredt ud som menneskets første spor i <strong>land</strong>skabet. Fra omkring<br />
3.500 år fvt. opførtes <strong>over</strong> det meste af Europa et væld af stenaldermonumenter,<br />
først og fremmest som gravsteder, men også som kultpladser.<br />
Tænk bare på Stonehenge og Carnac.<br />
Udregningerne bag monumenternes placering var i denne som i mange<br />
andre af verdens oldtidskulturer ofte snært bestemt af forholdet til<br />
verdens hjørner og solindfald. Solen som basis for alt liv havde effektivt<br />
befæstet sin guddommelige rolle. Vigtigst var solindfaldet i monumentet<br />
ved årstidernes skifte dvs. ved vinter- og sommersolhverv.<br />
At anvende solens vinkel, årstid og lys/skygge forhold er organiseringsredskaber<br />
som Land Art’en har anvendt flittigt. F.eks. valgte Nancy Holt<br />
netop denne orientering for momentvis at fange solen ved opbygningen<br />
af sine Sun Tunnels i Utahs ørken i 1973.<br />
En anden hyppigt anvendt kultisk orientering er en øst-vestlig linje med<br />
udgangspunkt i solens stilling ved forårsjævndøgn – tænk bare på orienteringen<br />
af kirkebygningerne fra historisk tid.<br />
Netop med inspiration i det kultiske er naturens <strong>land</strong>skaber i hele verden<br />
blevet tilført en række arkitektoniske organiseringer, som oftest af sten,<br />
hvor udgangspunktet har været nærmest videnskabelige målinger, som<br />
fremhæver tidsfaktoren og himmellegemernes bevægelse.<br />
rum, skala og dimension<br />
Land Art værket må i modsætning til indendørsværket forholde sig til naturens<br />
relativt uafgrænsede rum, i hvilket det sigter efter at skabe struktur.<br />
Land Art værket er, som nogle siger, det kunstneriske forståelseskomma<br />
i naturens lange tekst. Andre ville nok sige: det tankevækkende udråbs-<br />
tegn.<br />
Om nogen har den arkitekturinspirerede kunst<strong>art</strong> Minimal Art bidraget til<br />
at skabe sammenhæng mellem værk, rum og beskuerens oplevelse - en øvelse<br />
der også står centralt i Land Art, hvor kunstnerne forsøger at undersøge<br />
samspillet mellem biologiske, kulturelle og geometriske elementer<br />
og mellem den vilde natur og kultur<strong>land</strong>skabet.<br />
Minimal Art’s geometriske grundelementer og sceniske tankegang spores<br />
således tydeligt, blot er scenen flyttet fra det indendørs begrænsede til<br />
det åbne rum i naturen, og her får begrebet skala helt ny vægt. Man kan<br />
sige, at fokus i udtrykket ligger i de formelle arrangementer af de konkrete<br />
elementer i <strong>land</strong>skabet. Vi husker, at Land Art handler om organisering<br />
og spor-sætning, og om hvordan vi kan ændre vores oplevelse af naturen<br />
gennem formel organisering.<br />
spor og signaler<br />
Mennesket former <strong>land</strong>skabet - positivt og negativt i flere betydninger, og<br />
da 1960’ernes klassiske Land Art kunstnere som Dennis Oppenheim og<br />
Michael Heizer skulle ud i den vilde natur for at ”genopfinde kunsten”,<br />
blev begreberne ”substraktiv” og ”negativ” indført. I stedet for at lægge<br />
noget til i <strong>land</strong>skabet, trak man fra ved at føre negative spor i <strong>land</strong>skabets<br />
<strong>over</strong>flade. Enten forsigtigt og særdeles midlertidigt som Oppenheims<br />
spor i jord, sne og is – eller megamonumentalt som Heizers berømte<br />
gravemaskinespor i Nevadas ørken<strong>land</strong>skab: Double Negative (1969-70).<br />
Kunstnerne anvendte og anvender stadig ofte helt enkle virkemidler med<br />
mytisk og universel baggrund. Tegn og geometriske former med stor basal<br />
signalværdi som cirkler, spiraler, firkanter, kryds, kors eller ganske enkle<br />
linjeføringer udgør de basale, strukturskabende elementer i <strong>land</strong>skabet,<br />
f.eks. Christo’s og Jeanne Claude’s Running Fence fra 1972.<br />
Landskabsoplevelse er i sig selv følelsesvækkende og Land Art installationerne<br />
lægger nye og afgørende signaler ind i <strong>land</strong>skabsrummet i håbet<br />
om at lære beskueren at se, at forstå og at opleve verden gennem større<br />
Kapitel 1: Om Land Art 9
opmærksomhed. Et grundelement i Land Art konceptet er som allerede<br />
nævnt inddragelsen af mennesket som aktiv betragter, som modtager og<br />
deltager i situationen omkring kunstværket.<br />
udviklinger<br />
Flere af de klassiske Land Art kunstnere har påtaget sig opgaver med at<br />
rehabilitere ødelagte <strong>land</strong>skaber som f.eks. Robert Morris, der bl.a. har<br />
præsteret en løsning på, hvordan en forladt grusgrav kan forvandles til<br />
et samlet kunstværk. Andre har bidraget til lignende opgaver med skulpturelle<br />
indslag i nydannede rekreative parkområder. Der er bygget snegle,<br />
kuplede jordhøje, indlagt vandelementer og broforløb, der er placeret<br />
stenblokke og bygget halvcirkulære moler i Land Art’ens navn.<br />
Den klassiske amerikanske Land Art anvendte sjældent levende vækster i<br />
værkerne, bortset fra i nogle spagfærdige indendørs dyrkningsforsøg. De<br />
mange senere, især europæiske, Land Art udløbere har imidlertid taget<br />
planteverdenen til sig som leverandør af basismateriale og samtidig udvidet<br />
rammerne for kunstretningen.<br />
Skotten Andy Goldsworthy har indlagt sig til stor berømmelse ved sammen<br />
med Nils Udo ved at skabe begrebet Vegetal Art, hvor planter og<br />
træer anvendes som grundmateriale til opbygning af værkerne.<br />
Konstellationen kunst og natur blev allerede i slutningen af 1960’erne et<br />
yndet felt for hol<strong>land</strong>ske kunstnere. Jan Dibbets holdt op med at male i<br />
1967 og gav sig til at stakke græstørv som skulpturelt udtryk. Ger van Elk<br />
præsenterede i 1969 en barberet kaktus som kunstværk. Axel van der Kran<br />
gjorde stranden til sit atelier, hvor han byggede værker i drivtømmer, som<br />
tidevandet sn<strong>art</strong> skyllede væk.<br />
Andre igen gjorde ny og asketisk livsstil til en slags kunst i sig selv, hvor<br />
den røde tråd var en demonstrativ flugt fra et hektisk byliv til et primitivt<br />
liv på <strong>land</strong>et.<br />
Også koblingen kunst og <strong>land</strong>brug blev forsøgt, da De Vries i 1979 flyttede<br />
til Tysk<strong>land</strong> for at drive et <strong>land</strong>brug med kohold. Den kunstneriske<br />
udfoldelse bestod i at lade den malkede mælk opsuge af filtrerpapir og<br />
således danne farverige mønstre.<br />
10 Kapitel 1: Om Land Art<br />
Den såkaldte Agro Art har ligeledes budt på mange fortolkninger - især<br />
i Frankrig, hvor den kaldes ”Art Champs”. Her finder et udvidet samarbejde<br />
mellem kunstnere og <strong>land</strong>mænd stadig sted. Hele markområder<br />
er blevet til lærreder for kunstnerne, som i deres planlægning af den kunstneriske<br />
udfoldelse frit disponerer <strong>over</strong> vækster, farver, opbygning og<br />
dyrk nings planer. Det fineste bevis på den moderne Land Art’s <strong>over</strong>levelsesevne<br />
og stærke publikumstække finder man ikke på de hyppige tyske<br />
og hol<strong>land</strong>ske symposier, men i den ”markkunst” der er blevet udfoldet i<br />
Lauragais i Sydfrankrig. Her har den stort anlagte markkunst på få år kunnet<br />
tiltrække mere end 400.000 kunsthungrende turister. Det nærmeste<br />
Land Art Lol<strong>land</strong>-Falster har været på en udgave af Agro Art er billedhuggeren<br />
Palle Lindaus berømmede og ofte reproducerede ”The Great<br />
Wheat-puzzle” fra 2005.<br />
kunsten og det romantiske <strong>land</strong>skab<br />
Landskabet som kunstnerisk udtryk kender vi først og fremmest som et<br />
hyppigt anvendt motiv i malerkunsten. Dette fokus på naturen, hvor <strong>land</strong>skabet<br />
er tømt for historiske begivenheder og personer, er imidlertid først<br />
relativt sent i kunstens lange historie blevet accepteret som et gangb<strong>art</strong><br />
motiv.<br />
Hvis vi ser bort fra de meget tidlige, stiliserede, kinesiske <strong>land</strong>skabsgengivelser<br />
og enkelte romersk/græske vægmalerier af dekorativ og illusionspræget<br />
karakter, skal vi frem til Middelalderens <strong>land</strong>skabelige baggrundsdekorationer<br />
i tidens religiøse og symbolladede stil, før naturen<br />
begynder at trænge sig på.<br />
Også i den tidlige italienske renæssance spiller mennesket og guderne den<br />
absolutte hovedrolle – naturen forbliver kulisse. Men en ny vestlig form<br />
for <strong>land</strong>skabsskildring holder sit indtog i denne periode: i maleriets motiv<br />
indsættes vinduer, som effektfuld metode til at præsentere et udsnit af<br />
det fjerne <strong>land</strong>skab.<br />
I 1600-tallet gik hollænderne nye veje og malede for første gang <strong>land</strong>skaber<br />
for <strong>land</strong>skabets egen skyld. Landskabet var blevet til et egentligt<br />
motiv.
”The Great Wheat-puzzle” fra 2005.<br />
Kapitel 1: Om Land Art 11
Landskabsmaleriets popularitet fik sit endelige fundament i den romantiske<br />
strømning i begyndelsen af 1800-tallet, med Turner og Constable i<br />
Eng<strong>land</strong>, med Courbet og Daumier i Frankrig og med Eckersberg, Lund,<br />
Lundbye, Dreyer og Skovgaard i Danmark. I Danmark er denne periode i<br />
dansk maleri senere blevet navngivet guldalderen.<br />
Det romantiske nationalfølelsesvækkende og idealiserende guldalder<strong>land</strong>skab<br />
blev senere i århundredet afløst af en mere realistisk, men stadig<br />
bagudrettet og nostalgisk virkelighedsskildring, præsteret af de såkaldte<br />
bondemalere, kunstnergruppen Fynboerne og L. A. Ring.<br />
Det hævdes fra flere sider, at det i virkeligheden først er malerne og senere<br />
postkortfotograferne, der har lært os at se på <strong>land</strong>skabet. Det er deres<br />
motivverden, vi finder interessant og selv søger at genskabe, beskære og<br />
”indramme”, når vi ser på naturens <strong>land</strong>skaber. Kunstnere, og for den<br />
sags skyld også digtere, har indgydt os en god portion kærlighed til typiske<br />
danske idyller som p<strong>art</strong>ier af skov, eng, lund, åben slette, bakkestrøg,<br />
fritstående træer, bakkedrag, strand og kyst.<br />
Mange filosoffer og samfundsforskere mener, at vi stadig i dag bærer på<br />
det samme idylliserede natursyn, som var fremherskende i romantikken.<br />
Man kan sige, at billedkunstens fremstillinger af naturen skaber vores forestillinger,<br />
og så længe guldalderens udtryk står forholdsvis uimodsagt, så<br />
dominerer disse fremstillinger og forestillinger.<br />
12 Kapitel 1: Om Land Art<br />
”Rødt” Løvtræer- 40 stk, fosforiserende maling, Sine Lewis, maler
Kapitel 1: Om Land Art 13
kapitel 2: om natur og kultur<br />
14 Kapitel 2: Om natur og kultur
kapitel 2: om natur og kultur<br />
det geologiske <strong>land</strong>skab<br />
Hvis geologien er inspirationen til Land Art værket, skal det lokale <strong>land</strong>skab<br />
undersøges og registreres. Lol<strong>land</strong>-Falster, som er det naturlige udgangspunkt<br />
i denne sammenhæng, er kendetegnet ved at være højest i øst<br />
og at falde mod det lave vest. Nordøstfalster er stærkt markeret af sidste<br />
istids kæmpegletchere. Dette skovrige og dramatiske <strong>land</strong>skab blev skabt<br />
i isranden som morænebakker og tunneldale.<br />
En tusinde år gammel <strong>land</strong>skabshistorie folder sig ud for beskuerens blik.<br />
Flytter vi den store lup via det faldende <strong>land</strong>skab mod sydvest og holder<br />
den hen <strong>over</strong> Guldborgsunds bredeste løb, møder vi atter isens spor:<br />
sundet gemmer på sten i hobetal.<br />
Sten er et naturligt materialevalg i Land Art sammenhæng, i et dansk kultur<strong>land</strong>skab,<br />
hvor bønder i årtusinder har kæmpet med - og tungt sanket<br />
- marksten i sn<strong>art</strong> sagt alle størrelser. Kaotisk og gavmildt spredte isen<br />
sin ladning af granit, porfyr, gnejs og skifer, som den havde transporteret<br />
langvejs fra - fra bjergrige egne i Skandinavien og Baltikum. Kalksten og<br />
flint tvistede isen derimod ud af den gamle ”danske” grund.<br />
På det let kuperede, mosede og sørige Midtlol<strong>land</strong> møder vi et <strong>land</strong>skabsrum,<br />
omkring og sydøst for Maribo, der ofte er blevet betegnet som en<br />
uforlignelig ind<strong>land</strong>sidyl. Maribosøerne og det omgivende bakke<strong>land</strong>skab<br />
fremstår som et udpræget dødisområde dannet under afsmeltningen af<br />
en af istidens store isolerede blokke. Det charmerende <strong>land</strong>skab byder på<br />
stærkt fligede søer, småøer, holme og et stort skovområde. Her nærmest<br />
vrimler det med oldtidsmindesmærker, der sammen med arkæologernes<br />
mange jordfund tegner et billede af en tæt befolket egn fra bondestenalder<br />
<strong>over</strong> bronzealder frem til jernalderen.<br />
På <strong>over</strong>gangen til det fladt afhøvlede Syd- og Sydvestlol<strong>land</strong> afsattes store<br />
lagre af materiale, inden isen under senere fremstød sendte udjævnende<br />
gletchertunger ud <strong>over</strong> slette<strong>land</strong>skabet for stilfærdigt og endeligt at fordampe.<br />
mod nord byder vestlol<strong>land</strong> på et <strong>over</strong>raskende<br />
dramatisk bakke<strong>land</strong>skab<br />
Maleriske morænebakker med stejle, og op til 12 meter høje, skrænter<br />
veksler med runde og dybe mosefyldte dødishuller. Dette ”Lol<strong>land</strong>ske<br />
Schweiz” markeres på <strong>land</strong>siden af Lol<strong>land</strong>s højeste punkt, Birket Bavnehøj<br />
(30 meter <strong>over</strong> havet) og på søsiden af Ravnsby Bakke (16 meter <strong>over</strong><br />
havet). I moseområderne findes en for øerne enestående højmoseagtig<br />
vegetation: du kan støde på den rundbladede soldug og den sjældne<br />
kongebregne. Vandrer du ad områdets små stier i det kystnære p<strong>art</strong>i,<br />
spoles tiden tusinder af år tilbage, og du oplever et <strong>land</strong>skab, hvor naturen<br />
har et sjældent <strong>over</strong>tag i konkurrencen med kultur<strong>land</strong>skabet. De<br />
dramatiske former, stedets lys og samspillet med Små<strong>land</strong>sfarvandets<br />
flade vande maner til beundring og meditation i sn<strong>art</strong> sagt al slags vejr og<br />
på alle tider af dagen.<br />
mennesket sætter spor i <strong>land</strong>skabet<br />
I små 15.000 år fik stenene lov at ligge der, hvor isen havde kastet dem<br />
af. Jægerfolkene i stenalderen dansede let hen<strong>over</strong> dem. Først med<br />
bondesten alderen st<strong>art</strong>ede kampen med at organisere <strong>land</strong>skabet samtidig<br />
med, at det tunge og uforgængelige stenmateriale fik religiøs, ceremoniel<br />
og bygningsmæssig betydning. Man ristede tegn i dem, og man<br />
ofrede på dem. Man beundrede og undredes tusinder af år frem i tiden.<br />
Utallige er de sagn, som fortæller om kæmper og trolde, der kastede med<br />
rigtig store sten. Oftest var skytset rettet mod den ny tids kirker, som de<br />
inderligt ønskede at tilintetgøre. Dog nåede projektilerne aldrig deres mål<br />
og stenene lå tilbage i <strong>land</strong>skabet som fast føde for den folkelige fantasi.<br />
Da mennesket blev bofast i bondestenalderen – bundet som det nu var<br />
af dyrkningen af sin jord – begyndte det også at sætte sine aftryk i <strong>land</strong>skabet.<br />
Både liv og død tegnede sig nu ind i en indtil da nærmest uberørt<br />
natur.<br />
Livet i oldtiden satte kortvarige spor – forgængelige som livet selv. Leder<br />
og graver man længe nok findes dog rifter efter den primitive pløjning<br />
med arden, som kan aflæses i de højryggede agres linjespor, ligesom<br />
Kapitel 2: Om natur og kultur 15
16 Kapitel 2: Om natur og kultur<br />
”Fletning” Brugte bildæk, Jens Chr. Jensen, billedhugger
arkæologer skraber sig frem til potteskår og stolpehuller som beviser for<br />
bopladsernes placering.<br />
Døden blev forvaltet mere håndfast, mere monumentalt i det alment<br />
menneskelige forsøg på at <strong>over</strong>sætte livets korte forløb til primitiv evighed.<br />
De tidlige jordhøje og gravkamre af træ bar ikke den udstrakte tid i sig.<br />
Det gjorde imidlertid storstens- eller megalitgravene, dysserne og jættestuerne,<br />
som gav gravskikken monumentalt udtryk - en form for ”oldtidens<br />
Land Art”, indtil videre med en præsteret holdbarhed på 5-6.000<br />
år og uden udløbsdato.<br />
Ved Fuglsang på Lol<strong>land</strong> ud til Guldborgsunds Bredning, støder vi på<br />
hobe af sten, denne gang manipulerede, bygget op som nogle af de for<br />
vores egn så sjældne stengærder. Herregårdene tog tidligt den vane at indkranse<br />
deres jorder med solide gærder. En forholdsregel der skulle holde<br />
de græssende kreaturer enten inde eller ude. Korn skulle skilles fra horn.<br />
Under den store udskiftning blev middelalderens små jordlodder lagt<br />
sammen i større blokke og nye skel blev defineret omkring de firkantede<br />
markstykker. I skellene byggede nu også bønderne jord- og stengærder.<br />
Der blev plantet levende hegn og flettet grenhegn.<br />
Stengærdet i alle dets former var naturligvis den mest solide udgave af en<br />
skelbeskyttelse. Marksten var der nok af, men ikke alle kunne afse den tid<br />
og den arbejdskraft, der var nødvendig for opførelsen af de undertiden<br />
kilometerlange gærder. Derfor blev de få – og er i dag endnu færre, da de<br />
kun var til besvær i den nyere <strong>land</strong>brugsdrift.<br />
Flere gange på vores vej tværs <strong>over</strong> Lol<strong>land</strong>-Falster kan luppen føres hen<br />
<strong>over</strong> det historiske <strong>land</strong>brug. I anden halvdel af 1800-tallet skiftede <strong>land</strong>bruget<br />
fra ekstensiv til intensiv drift. Foruden kvægavl blev der satset<br />
på dyrk ning af korn og rodfrugter – først og fremmest og som alle ved<br />
- sukker roer.<br />
På Sydlol<strong>land</strong> breder enkelte sandede, men <strong>over</strong>vejende tungt lerede og<br />
altid flade marker sig til alle sider – marker, der giver rigeligt udbytte.<br />
Såkornet præsterer mange fold på Lol<strong>land</strong>. Men også marker, der med<br />
Kapitel 2: Om natur og kultur 17
primitive redskaber og ægte hestekræfter var seje at pløje. Et gammelt ord<br />
siger, at ”Lol<strong>land</strong>s pløjning og Helvedes pine får aldrig ende”.<br />
Sydvestlol<strong>land</strong> var inden digebygningen særdeles sårbar for Østersøens<br />
angreb på det lave og flade <strong>land</strong>.<br />
I dette flade <strong>land</strong>, som mange har lært at elske, er din horisont 360 grader,<br />
og dit himmelhvælv 180. Landskabet er mod syd beskyttet for Østersøen<br />
og mod vest skærmet for Nakskov Fjord af diger, og med god grund. En<br />
del af området ligger 1 meter under havets <strong>over</strong>flade og har sandelig også<br />
tidligere været havbund. De omgivende marker har med andre ord enten<br />
været under vand eller en del af den komplicerede, flæseformede kystlinie,<br />
tegnet af Nakskov Fjord, inden inddæmningsarbejdet.<br />
Lavområdet syd for Nakskov blev selv sagt let bytte for de mange stormfloder,<br />
der op gennem historien hærgede den lol<strong>land</strong>ske sydkyst og den<br />
falsterske østkyst. De største <strong>over</strong>svømmelseskatastrofer skete i 1694<br />
og 1872: i november 1872 steg vandstanden til 3,5 meter <strong>over</strong> daglig<br />
vande, Nakskov Fjord løb sammen med Rødby Fjord og de laveste egne<br />
dækkedes af en flere kilometer bred, skummende havflod. På Sydfalster<br />
forsvandt hele Bøtø Nor under vandet. Huse, dyr og mennesker skylledes<br />
bort. På Lol<strong>land</strong> omkom 28 mennesker – på Falster hele 52 - og dertil et<br />
ukendt antal søfolk på den frådende Østersø.<br />
Havde vi kæmpet mod vandet på dette sted for 134 år siden, ville vi have<br />
hørt brøl fra de druknende kreaturer, panikskrig fra grisene og menneskers<br />
fortvivlede råb. Vi kunne hjælpeløst have set huse bryde sammen<br />
og hele stråtage med menneskelig last sejle forbi os ud mod åbent hav.<br />
Allerede i maj 1873 vedtog rigsdagen loven om diger på Lol<strong>land</strong>-Falster,<br />
som åbnede statskassen for bidrag til det store digebyggeri, der gik i gang<br />
umiddelb<strong>art</strong> efter katastrofen. Senere fulgte de omfattende inddæmnings-<br />
og afvandingsarbejder med stor betydning for <strong>land</strong>bruget i de<br />
ramte områder.<br />
organiske former kontra rette linjer<br />
Landskabsmalerne i guldalderen begejstredes <strong>over</strong> åbne, frodige rum,<br />
som blev delt op og struktureret af træers, buskes og lundes bløde for-<br />
18 Kapitel 2: Om natur og kultur<br />
mationer. Disse - allerede i 1800-tallet - sjældne danske <strong>land</strong>skabstyper<br />
kunne ofte sublimeres ved hjælp af elementer fra endnu ældre tider:<br />
kæmpehøje og skibssætninger.<br />
Med de store <strong>land</strong>boreformer havde den danske <strong>land</strong>skabstype allerede<br />
ændret sig betydeligt. Markerne havde forandret sig fra middelalderens<br />
<strong>over</strong>drev og små jordlodder til store firkanter, som dog stadig var ”malerisk”<br />
indrammet af levende hegn og sten- og jorddiger.<br />
Denne <strong>land</strong>skabstype ændrede sig først i 1960’erne med st<strong>art</strong>en på den<br />
industrielle, stærkt mekaniserede og mandskabsfattige drift. Siden har<br />
det danske gennemsnits<strong>land</strong>skab været præget af en stadig stigende fjernelse<br />
af markante skel. De bølgende, bløde og organiske former er hyppigt<br />
jævnet ud til lige lange linjer i form af veje, masteføringer, rationelle<br />
plovspor suppleret af udretninger af vandløb og kystlinjer.<br />
Det er alle disse tegn i <strong>land</strong>skabet, skabt af en sammenb<strong>land</strong>ing af isens<br />
bevægelser, jordens geologiske sammensætning, jordbrug, natursyn og<br />
kulturhistorie, eleverne skal forholde sig til, som en udfordring i arbej det<br />
med analysen af rummet og spændingen mellem bløde former og lineære<br />
stræk. Nye organiseringsmetoder i naturen skaber nye linjer og nye udtryk.<br />
Her st<strong>art</strong>er eleven sin udforskning i arbejdet med Land Art.
isens bevægelser, jordens geologiske sammensætning, jordbrug,<br />
natursyn og kulturhistorie, er elementer som eleverne skal forholde sig<br />
til, som en udfordring i arbejdet med analysen af rummet og spændingen<br />
mellem bløde former og lineære stræk. nye organiseringsmetoder i<br />
naturen skaber nye linjer og nye udtryk.<br />
> her st<strong>art</strong>er eleven sin udforskning i arbejdet med <strong>land</strong> <strong>art</strong>.<br />
”Solarplexus” 148 stk. telefonpæle,<br />
Dorthe Wolff Sørensen, billedhugger<br />
Kapitel 2: Om natur og kultur 19
kapitel 3: undervisningsforløb<br />
20 Kapitel 3: Undervisningsforløb
3 forløb om <strong>land</strong> <strong>art</strong><br />
kapitel 3: undervisningsforløb<br />
De 3 beskrevne forløb tager udgangspunkt i den meget idébaserede Land Art, der handler om forgængelighed, spor, orden i kaos og kultur/natur. Vi<br />
arbejder i naturen og med naturen – ind i mellem tilsat enkelte elementer udefra. Vi leger og eksperimenterer med skulpturelementerne og Land Art principperne.<br />
I det følgende gennemgås tre forskellige forløb om Land Art. Læreren kan anvende materialet i undervisningen fra 4. klassetrin.<br />
Når man planlægger et undervisningsforløb, er det vigtigt at gøre sig kl<strong>art</strong>, hvilke faglige mål, man har og hvilke kompetencer, man forventer eleverne opnår<br />
ved at arbejde med projektet.<br />
før projektet går i gang er der nogle praktiske <strong>over</strong>vejelser og forberedelser, som<br />
læreren skal forholde sig til:<br />
Husk at der altid er nogen - individer eller samfund - der ejer den natur<br />
værkerne skal stilles op i. Sørg for at få aftaler på plads med de implicerede<br />
jordbesiddere, inden projektet st<strong>art</strong>er.<br />
Husk at naturen altid <strong>over</strong>rasker med sine enorme skalaforhold. Det<br />
der ser stort ud i klasseværelset, fylder næsten ingenting i naturen.<br />
Tænk stort!<br />
Husk, at der er strenge restriktioner på, hvad man må efterlade i naturen.<br />
Hvis læreren planlægger værker, der skal blive i naturen, skal det<br />
først undersøges, hvilke materialer, der må anvendes i det område,<br />
man planlægger at arbejde med.<br />
Hvis man derimod vil arbejde med midlertidige værker, og man ”rydder<br />
op” efter sig i naturen, kan det være lettere at arbejde med flere<br />
materialer, og kan det være lettere at få aftaler på plads. Husk så blot<br />
at rydde op efter projektet!<br />
Anvendelse af spraymaling kan have en stærk effekt, især neon farver.<br />
Det er særligt vigtigt at spraymalede genstande tages med tilbage<br />
til skolen og ikke bliver ude i naturen. Af samme grund må eleverne<br />
selvfølgelig ikke spraymale træer og store sten, men kun løst materiale,<br />
der kan fragtes bort fra stedet.<br />
Eleverne bør få instruktioner i anvendelse af kamera, ellers vil man se<br />
alt for mange billeder af værker, der er taget i modlys, fra for stor afstand,<br />
osv.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 21
lærerens og elevernes mål med alle tre forløb er:<br />
lærerens mål<br />
At formidle forståelse for Land Art’ens baggrund, idégrundlag og<br />
formsprog.<br />
At introducere en senmodernistisk tilgang til kunsten, så forståelsen<br />
for denne del af det 20. årh.’s kunst udvikles.<br />
At udvikle et nuanceret begrebsapparat i forhold til kunst.<br />
At udvikle elevens brug af materialer og metoder.<br />
At skærpe elevens iagttagelsesevne.<br />
At lære eleven at arbejde kreativt og projektorienteret i grupper og individuelt.<br />
At eleven får kendskab til en stribe udvalgte kunstnere, deres metoder<br />
og udtryk.<br />
At udvikle elevens analytiske kompetencer.<br />
At udvikle elevens forståelse af naturen som et rum, man kan påvirke.<br />
At give eleven indsigt i <strong>land</strong>skabets geografi og historie, i nærområdets<br />
natur og kulturhistorie - gennem tværfagligt samarbejde.<br />
At kvalificere elevens sprog- og IT-færdigheder gennem logbogsskrivning,<br />
fotoregistrering, filmoptagelse og –bearbejdning/redigering.<br />
At tilrettelægge projektet således, at eleverne selv har mulighed for at<br />
lave Land Art.<br />
At tilrettelægge projektet således, at elevernes egne idéer, inden for<br />
projektets fysiske rammer, kan udfolde sig.<br />
At præsentere og udfolde projektet for eleverne på en klar og engageret<br />
måde.<br />
At vejlede eleverne gennem processen.<br />
22 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
eleven<br />
Kan forstå Land Art.<br />
Skærper sin opmærksomhed og sin iagttagelsesevne.<br />
Kan udvikle en værkidé i <strong>over</strong>ensstemmelse med Land Art konceptet<br />
med udgangspunkt i den stillede opgave.<br />
Kan formulere sin idé kl<strong>art</strong> i alle projektets faser.<br />
Kan gennemføre sin idé i praksis og udføre værket.<br />
Kan arbejde med idéudvikling i en gruppeproces.<br />
Kan foretage hensigtsmæssige materialevalg.<br />
Kan samtale om værket med brug af et udvalg af faglige begreber, der<br />
relaterer sig til Land Art konceptet.<br />
Kan føre logbog og gøre sig notater i <strong>over</strong>ensstemmelse med opgaven.<br />
Kan anvende fotokamera med inddragelse af lys- og fototekniske <strong>over</strong>vejelser.
”Solstenen” Granit, bronze, akryl og solkraft, Bo Karberg, billedhugger<br />
tænk stort!<br />
og sørg for eleverne bør få instruktioner i anvendelse af kamera,<br />
ellers vil man se alt for mange billeder af værker, der er taget i<br />
modlys, for langt væk, osv.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 23
forløb 1<br />
på udstlling i naturen<br />
OVERSIGT.<br />
Forløbet er delt op i fem faser:<br />
1. Opvarmningsøvelse<br />
2. Idéudvikling.<br />
3. Udførelse.<br />
4. På udstilling i naturen.<br />
5. Udstilling.<br />
1. fase: opvarmningsøvelse<br />
Øvelse<br />
Før det egentlige forløb går i gang, varmes op med øvelser, der forklarer<br />
nogle af de formelle skulpturbegreber og de Land Art principper, der anvendes<br />
i øvelsen. Opvarmningsøvelsen kvalificerer idéudviklingen.<br />
Formålet med opvarmningsøvelsen er at udvikle elevernes fornemmelse<br />
for formelle egenskaber ved forskellige typer af Land Art. Formelle egenskaber<br />
ved tre-dimensionel form generelt, er bl.a. beskrevet af Grethe Ørskov,<br />
som kalder dem: ”skulpturelementerne”. Øvelsens mål er at kunne<br />
beskrive Land Art’ens elementer detaljeret og udvikle elevens begrebsapparat<br />
i mødet med kunsten.<br />
Skulpturelementerne og Land Art principperne er skrevet op på en liste<br />
og hængt op i klasseværelset, så alle kan se ordene. Læreren taler med<br />
eleverne om ordene så alle ved, hvad de betyder.<br />
Eleverne deles op i grupper af tre eller fem pers. Skulpturelementerne<br />
og Land Art principperne er skrevet enkeltvis på sedler i en æske. Grupperne<br />
trækker en seddel hver. Ordene er de samme, som de senere vil<br />
have mulighed for at trække i hat nr. tre i hovedforløbet. Det kan f.eks.<br />
være ordet ”udspændt” eller ”sortering”.<br />
24 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
Grupperne får præcis tre minutter til at finde ud af, hvordan de vil vise<br />
ordet med deres kroppe i en slags levende skulptur. Grupperne går<br />
afsides, fordi ingen andre må høre, hvilket ord de arbejder med.<br />
Der er to regler i øvelsen: 1: alle personer i gruppen skal røre ved<br />
mindst en af de andre, og 2: gruppen skal kunne holde positionen i 30<br />
sek. og må ikke bevæge sig.<br />
Når alle grupper har besluttet sig for, hvordan deres levende skulptur<br />
skal se ud, samles klassen i en cirkel og grupperne går ind i midten en<br />
ad gangen og stiller sig i deres position i 30 sek.<br />
Der skal være helt stille i cirklen. Alle skal i løbet af de 30 sek. finde et<br />
ord fra skulpturelementerne, der beskriver den levende skulptur de ser<br />
på.<br />
Når de 30 sek. er gået, er der stadig stille. Læreren peger hurtigt på<br />
hver enkelt elev i cirklen, som siger sit ord, uden at sige andet. På den<br />
måde vil beskrivelsen af skulpturen få karakter af et lyd-digt. Det vil<br />
også være interessant om nogen af eleverne har ramt det ord, som<br />
gruppen har trukket. Det vil sige noget om, hvor god gruppen har<br />
været til at kommunikere sit indhold.
2. Komplicerede organiseringer (inspireret af Ørskov): udkrængning,<br />
opbæring, omslutning, afstivning, gennemboring, sammenstilling,<br />
sammenkobling, sammenfletning, ophængning, afstivning, afskærmning,<br />
omslutning, <strong>over</strong>bygning, indkredsning, indramning, rumdeling,<br />
smeltning, opløsning, udhuling, undergravning, gennemskæring,<br />
flæns ning, flængning, udkrængning, sprængning, nedrivning, afbrydning,<br />
gennembrydning<br />
*Kilde: Grethe Ørskov: ”Om skulptur og skulpturoplevelse”,<br />
Borgen, 1967, 2000 (om forskellige egenskaber ved formen).<br />
skulpturelementerne* og<br />
<strong>land</strong> <strong>art</strong> principperne<br />
1. Volumen, massivitet/hulhed, lys/skygge, materialeegenskaber: farve,<br />
tekstur, konsistens/hårdhed, tyngde/vægtfylde, holdbarhed, taktil<br />
til trækningskraft/berøring.<br />
Overfladestrukturering: forløb og retning, hastighed og temperament,<br />
variation i forløb. Mødet med understøttelsesfladen (soklen).<br />
Simple organiseringer: deling, stabling, bøjning, placering,<br />
udstræk ning/sammenhobning, slap, udspændt.<br />
Formens akse: åbninger, kanaler, passager, konkave og konvekse<br />
forløb. Formens rytme.<br />
3. Land Art principper: orientering i tid og rum, skala, dimension, tegn,<br />
signal, spor, sortering, orden, kaos, opdeling, linjeføring, mønster, rytme,<br />
cirkel, kvadrat, kegle – de geometriske grundformer, kantet, blød,<br />
tung, let, amorf form.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 25
1<br />
fase 2: idéudvikling<br />
Øvelse<br />
Denne fase er bygget op <strong>over</strong> en HJEM – UD – HJEM struktur.<br />
Eleverne deles op i grupper af maksimum 3 pers. Det kan være svært at<br />
arbejde med idéudvikling når man er mange i en gruppe.<br />
Hver gruppe trækker tre sedler fra tre hatte:<br />
Hat nr. et: HVOR?<br />
Eleverne trækker en seddel, der anviser det sted de skal lave deres Land Art<br />
værk. Det skal være et sted i gåafstand fra skolen, f.eks.:<br />
Det fjerneste hjørne af den mark, der støder op til fodboldbanen.<br />
Den lille skov, der er bag ved hallen.<br />
Ved bækken omkring den lille bro.<br />
Osv.<br />
Det er en god idé at markere stederne på et kort i klasseværelset og notere<br />
på kortet, hvor grupperne går hen. Kortet skal senere bruges i udstil lingen.<br />
26 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
skulpturelementerne* og<br />
<strong>land</strong> <strong>art</strong> principperne<br />
volumen, massivitet/hulhed, lys/skygge,<br />
materialeegenskaber: farve, tekstur,<br />
Hat nr. 2: HVORDAN?<br />
Eleverne trækker en seddel, hvor der står, hvilke materialer de skal anvende.<br />
I denne opgave skal der anvendes materialer, som findes på det<br />
sted de har trukket, kombineret med et materiale de bringer med:<br />
500 m. rødt garn, skal kombineres med de materialer I finder på stedet.<br />
10 ruller bred malertape, skal kombineres med de materialer I finder<br />
på stedet.<br />
100 rørepinde (til malespande), skal kombineres med de materialer I<br />
finder på stedet.<br />
5 ruller afspærringstape (det rød-hvide bånd der sættes op ved vejarbejde),<br />
skal kombineres med de materialer I finder på stedet.<br />
50 m. ubleget lagenlærred, skal kombineres med de materialer I finder<br />
på stedet (kan købes billigt i Jysk).<br />
30 engangsbadehætter, skal kombineres med de materialer I finder på<br />
stedet.<br />
3 spraydåser maling signalfarve, skal kombineres med de materialer I<br />
finder på stedet.<br />
10 kvadratiske spejle (kan fås billigt i byggemarkeder), skal kombineres<br />
med de materialer I finder på stedet.<br />
100 engangssvampe, skal kombineres med de materialer I finder på<br />
stedet.<br />
Osv.<br />
Materialerne udleveres efter sedlen er trukket. Materialerne er skjult for<br />
eleverne frem til trækningen.<br />
Som udgangspunkt skal materialerne bruges helt op. Dvs. får man 500<br />
m. rødt garn, så skal man bruge samtlige 500 m. Men vurderer klassen<br />
at idéen er god, og at det er en hindring for gruppen at udføre idéen pga.<br />
materialereglen, så dispenseres der. Kunstnerisk frihed for den gode idé,<br />
skal der være plads til.<br />
2
3<br />
Hat nr. 3: HVAD?<br />
Her trækkes ord, der relaterer sig til skulpturelementerne og Land Art<br />
principperne. Ordene beskriver de indhold, som eleverne skal kommunikere<br />
i deres værker:<br />
Opdeling.<br />
Linjer.<br />
Spor.<br />
Sortering.<br />
Kaos.<br />
Orden.<br />
Rytme.<br />
Kantet.<br />
Blød.<br />
Tung.<br />
Let.<br />
Hulhed.<br />
Massivitet.<br />
Stabling.<br />
Udstrækning.<br />
Slap.<br />
Udspændt.<br />
Åbninger.<br />
Omslutning.<br />
Gennemboring.<br />
Indramning.<br />
Opløsning.<br />
Tyngde.<br />
Ikke alle ord fra de to kategorier er lige velegnede at bruge i øvelsen. De<br />
nævnte ord på denne liste er eksempler på gode ord fra listen.<br />
Man kan lade eleverne trække flere ord fra flere hatte, så der er 2-3 ord<br />
at arbejde med.<br />
Tænk på at:<br />
Det kan være svært at arbejde målrettet med idéudvikling, når man ikke<br />
er vant til det. Der findes mange gode og nemme øvelser i, hvordan<br />
man kan udvikle idéer i: Idébogen af Dorte Nielsen.<br />
Det kan være svært for eleverne at forstå, hvordan abstrakte formbegreber<br />
som f.eks. rytme og orden kan være et indhold. Derfor kan<br />
det være en god idé at lave små hurtige opvarmningsøvelser, der arbejder<br />
med de formelle begreber, inden man går i gang med et Land<br />
Art forløb.<br />
Øvelse<br />
Grupperne går ud til de steder, de har valgt og tager deres materialer<br />
med. Gruppen skal ude på stedet diskutere deres idéer ud fra 3 forhold:<br />
de udleverede materialer,<br />
de materialer de finder på stedet<br />
det indholdsord, de har trukket.<br />
De må gerne afprøve materialerne, finde ud af, hvad der kan lade sig<br />
gøre, lave skitser og evt. tage billeder. De skal notere deres idéer og aftale,<br />
hvordan de kan kommunikere deres idéer til resten af klassen.<br />
Læreren har givet nogle retningslinjer for fremlæggelsesformen.<br />
Hver gruppe skal komme med tre idéer.<br />
Hjemme igen fremlægger grupperne deres idéer for resten af klassen og<br />
får respons på dem. De viser billeder/ skitser/ kort og forklarer idéen.<br />
Klassen diskuterer hver gruppes idéer, finder ud af hvilke idéer, der fungerer<br />
bedst og begrunder sammen deres valg. Gruppen behøver ikke nødvendigvis<br />
følge klassens anbefalinger.<br />
Gruppen skal i samarbejde med læreren gøre sig kl<strong>art</strong>, hvilke redskaber<br />
der er brug for i udførelsen.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 27
Tænk på at:<br />
I en gruppe vil der altid være nogen, der kommer med en masse idéer<br />
hurtigt og nogle, der holder sig tilbage. Det kan læreren komme i<br />
møde ved at opstille en dogmeregel <strong>over</strong> denne del af forløbet: Der<br />
skal komme mindst én idé fra hver person i gruppen.<br />
Grupperne skal i fremlæggelsen visualisere og verbalisere deres idéer<br />
for de andre, som ikke har set deres sted. Gøres det bedst med kamera,<br />
med skitser, med digte, med dramatisering eller med <strong>over</strong>sigtskort,<br />
som de fremlægger? Det er op til læreren at fastlægge fremlæggelsesformen.<br />
For at kvalificere idéudviklingen derhjemme kan man f.eks. opstille<br />
”for” og ”imod” – lister på tavlen ved hver fremlæggelse. Det formaliserer<br />
idéudviklingen.<br />
Ligeledes er det vigtigt at læreren understreger, at idéer er noget, der er<br />
udenfor eleven selv og noget der tales om konstruktivt. Når vi taler om<br />
idéer, taler vi ikke om hinanden.<br />
Det er centralt, at grupperne allerede i idéfasen får respons på deres<br />
idéer. Det vil kvalificere det endelige udtryk og give eleverne red skaber<br />
til at sætte standarder for eget og andres udtryk i mange forskellige<br />
sammenhænge. Godtag ikke hvad som helst, og tag idéerne seriøst.<br />
Er idéen klar og tydelig? Kan andre forstå, hvad gruppen vil? Stil<br />
spørgsmål ligesom Spørge-Jørgen ville gøre. Stil spørgsmål der <strong>over</strong>rasker<br />
og vender ideerne på hovedet. Undersøg og afprøv idéerne fra<br />
forskellige vinkler.<br />
28 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
fase 3: udførelse<br />
Øvelse<br />
Efter at grupperne har lagt sig fast på en idé og forfinet den i klasseværelset<br />
sammen med kammeraterne, skal de ud på stedet og udføre værket.<br />
Redskaber og materialer medbringes.<br />
Fordi idéen er gennemarbejdet er det kl<strong>art</strong> for alle i gruppen, hvad der skal<br />
ske, og hvordan det skal ske.<br />
En gruppe har f.eks. trukket ordene:<br />
DEN LILLE SKOV BAG HALLEN – MALERTAPE – RYTME.<br />
Så skal de nu ud i den lille skov og med malertape udtrykke ”rytme” i<br />
<strong>over</strong>ensstemmelse med den idé, de har udviklet.<br />
Efter udførelse samles eleverne igen i klasseværelset og aftaler, hvilken<br />
rute de sammen skal gå for at nå frem til værkerne, når de efterfølgende<br />
skal ”på udstilling i naturen”.<br />
Tænk på at:<br />
Man kan ikke fravælge idéfasen uden at miste en vigtig del af læringen i<br />
dette projekt. Ligesom konceptet, eller idéen, er vigtig i den professionelle<br />
Land Art, ligeså vigtig er idéudvikling som læringsproces her. Det vil fjerne<br />
en meget stor del af formålet med projektet, hvis man går direkte til udførelsesfasen.<br />
Værkerne vil ikke blive særligt gode og eleverne vil have svært<br />
ved at forstå, hvad de har arbejdet med. Læg mærke til at udførelsesfasen,<br />
som er væsentlig for den professionelle kunstner, i denne beskrivelse ikke<br />
fylder ret meget. Det er fordi idéfasen i en pædagogisk sammenhæng vejer<br />
tungt.
”på udstilling i naturen”...<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 29
fase 4: på udstilling i naturen<br />
Evaluering og gennemgang af værket er helt centralt for ethvert afsluttet<br />
projekt i alle fag. Det er her eleverne reflekterer <strong>over</strong>, hvad de har lært og<br />
hvad de har fået ud af projektet. Ligeledes er det vigtigt at andre ser, hvad<br />
eleverne har lavet. Det styrker ejerskabet til projektet og tilføjer en alvor<br />
i arbejdet.<br />
Øvelse<br />
Der bør sættes en eftermiddag af til denne del af forløbet. Man kan f.eks.<br />
kombinere med frokost i det fri.<br />
Evalueringen struktureres således:<br />
1. Eleverne følges ad ud på ”kunstruten” og stopper ved hvert værk. Eleverne<br />
er udstyret med et papir med spørgsmål, som f.eks. kan være<br />
disse:<br />
Hvordan oplever du dette værk?<br />
Hvad inviterer værket til at man gør? (sætte sig ned, gå rundt om det,<br />
finde vej, gå ind i det, osv.)<br />
Hvilken stemning er der i værket?<br />
Hvad synes du om dette Land Art værk? Kan du lide det?<br />
Hvorfor synes du det er godt/dårligt?<br />
Kan du se idéen i værket? Hvordan?<br />
Alle spørgsmål besvares ved hvert værk skriftligt. Der gives 15 minutter<br />
til at opleve værkerne og besvare spørgsmålene enkeltvis. Det eleven har<br />
skrevet ned fungerer som en slags personlig logbog for oplevelsen.<br />
2. Herefter har gruppen 10 minutter til at fortælle og forklare deres idé og<br />
deres værk.<br />
30 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
3. Til sidst er der 15 minutter til at kammeraterne fortæller, hvordan de<br />
har oplevet værket og til at stille spørgsmål til gruppen. Kammeraterne<br />
må gerne inddrage deres logbogsnoter.<br />
4. De færdige værker fotograferes/filmes/skitseres/kortlægges. Evt. sættes<br />
der tid af til prosa- eller lyrikskrivning om værket.<br />
fase 5: udstilling<br />
Øvelse<br />
Hjemme opbygges udstillingen med alle fotos, optagelser, noter og skitser,<br />
der tilsammen dokumenterer processen. Udstilling er formidling og<br />
videndeling, derfor er det vigtigt ikke at skynde sig med det. Der ligger<br />
potentielt ligeså meget kompetenceudvikling i udstillingsopbygning, som<br />
i idéudviklingen. Eleverne inddrages i diskussionen om, hvordan projektet<br />
skal formidles, de inddrages i ophængning og opstilling samt klargøring<br />
af udstillingselementer og er med til at planlægge ferniseringen.<br />
Eleverne vælger de bedste fotos af deres værker, redigerer optagelser,<br />
samler deres skitser, idéoplæg, digte, prosatekster og logbogstekster, tegner<br />
værkerne ind på et kort og udstiller det hele, så både processen og<br />
værkerne er synlige for publikum. Fotografierne printes ud i A4 format<br />
på glossy fotopapir (som fås billigt i supermarkeder og hos boghandlere)<br />
og sættes op på hvidt eller sort pap. Logbogsnotater kan sættes op i udstillingen<br />
som oplevelsescitater, skrevet med hvidt kridt på sort pap, eller<br />
som collage. Ligeledes skal kort, skitser, idénotater og materialeprøver<br />
præsenteres.<br />
Som skrevet i den indledende tekst er begreberne ”site” og ”non-site” et<br />
princip i Land Art, der kan anvendes i udstillingssammenhæng. Ved at<br />
flytte objekter fra det sted i <strong>land</strong>skabet, eleverne har arbejdet med, kan<br />
man flytte stedet – eller kan man? Hvad er et sted <strong>over</strong>hovedet for noget?<br />
Kan man genskabe oplevelsen?
Materialer fra stederne i naturen kan flyttes ind i udstillingen, men vil, fordi<br />
de sættes ind i en anden sammenhæng, ikke kunne opleves på samme<br />
måde. Med andre ord ændrer vi vores blik på genstandene. I stedet for<br />
at forsøge at efterligne det sted materialerne er taget fra, kan vi tage konsekvensen<br />
af at blikket har ændret sig og vi kan arbejde med de udtryk,<br />
vi nu kan skabe med disse materialer. Skal de sættes ind i et gammeldags<br />
kabinetskab (videnskabeliggøres), skal de limes sammen til figurer og<br />
bruges til at fortælle historier med? Skal de organiseres i nye kæmpestore<br />
skulpturer, der gør udstillingen meget rumlig?<br />
Udstillingen åbnes med en sodavandsfernisering<br />
Tænk på at:<br />
Opsætning, ophængning og udstillingens layout er en meget vigtig del<br />
af projektet, som eleverne typisk ikke er så interesserede i, fordi de<br />
synes de er færdige med projektet. Gør det kl<strong>art</strong> for eleverne, at projektet<br />
først slutter til ferniseringen.<br />
Brug tid på at opbygge en fængende og interessant udstilling, med<br />
masser af energi og med masser af kvalificeret layout samt solid fokus<br />
på formidlingen af projektet. Det er vigtigt for eleverne, at deres udstilling<br />
fremstår flot.<br />
Vær opmærksom på ikke at drukne udstillingen i for meget tekst.<br />
Eleverne inddrages i at udvikle idéer til, hvordan forløbet, deres oplevelser<br />
og deres produkter kan formidles.<br />
Husk at samtale om <strong>over</strong>vejelserne i udstillingen og husk at udstillingen<br />
også er ”et værk”.<br />
Måske skal der arrangeres en dramatisering til ferniseringen? Kan man<br />
arrangere en fernisering i Land Art’ens ånd?<br />
Udstillingsfasen kan være et projekt i sig selv, idet man kan udvide<br />
det til at omfatte udarbejdelse af udstillingsplakat og ferniseringsindbydelse,<br />
- en mulighed for at arbejde med layout og IT.<br />
Det er lærerens opgave at tilrettelægge denne sidste del af projektet på<br />
en sådan måde, at eleverne inddrages i beslutningerne om, hvordan<br />
udstillingen skal være så de følger projektet til dørs.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 31
forløb 2<br />
eksperimenter på stranden - varder og fyrtårne -<br />
Land Art handler bl.a. om forgængelighed, flygtighed og menneskets<br />
evige magtkamp med naturen. Mennesket sætter spor i naturen og organiserer<br />
den, men <strong>over</strong>ladt til sig selv, sletter naturen med tiden alle spor<br />
af menneskelig aktivitet. I denne øvelse skal vi arbejde med menneskets<br />
sporsætning i naturen. Værkerne vil relatere sig til tid, akse og oriente ring.<br />
OVERSIGT - Forløbet er delt op i fem faser:<br />
1. Opvarmningsøvelse om sporsætning.<br />
2. Forberedelse og indsamling.<br />
3. Opbygning af varden.<br />
4. Samtaler om værker og fremlæggelser<br />
5. Udstilling - udstillingen planlægges og<br />
opbygges som i det første forløb<br />
”På udstilling i naturen”.<br />
Det samlede forløb er planlagt som en dagstur på stranden.<br />
32 Kapitel 3: Undervisningsforløb
fase 1:<br />
opvarmningsøvelse om sporsætning<br />
Øvelse<br />
Klassen har taget en række redskaber med på stranden til at afsætte forskellige<br />
midlertidige spor i sandet. Det kan f.eks. være redskaber som:<br />
rive, skuffejern, kultivator, dæk, trådnet, hjul osv. Lad en ekspedition til<br />
pedellens redskabsrum, et haveskur eller et pulterkammer skabe inspiration.<br />
Eleverne skal lege og eksperimentere med at sætte forskellige spor i det<br />
våde sand. Undervejs tales om, hvordan sporene ændrer sig, når vandet<br />
<strong>over</strong>tager. Nogle spor er mere interessante end andre. Hvorfor?<br />
Sporenes nedbrydningsstadier dokumenteres med kamera. Der tages<br />
mange billeder af de midlertidige spor. Billederne skal senere bruges i en<br />
PP-præsentation.<br />
Der sættes en fast tidsramme af til opvarmningsøvelsen.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 33
fase 2: forberedelse og indsamling<br />
Øvelse<br />
Stranden skal organiseres. Her skal afsættes kulturspor, der hjælper mennesket<br />
med at orientere sig. I denne øvelse skal eleverne forberede vardernes<br />
placering og indsamle materiale.<br />
For at skabe indtrykket af et samlet værk, skal der opstilles nogle regler:<br />
1. Varderne skal være mindst 1 meter høje og<br />
2. De skal stå med et nøjagtigt defineret og opmålt mellemrum<br />
3. De skal opstilles i en præcist defineret organisering (eks: akse, cirkel,<br />
ellipse, trekant osv.).<br />
Eleverne afgør, hvordan varderne skal organiseres.<br />
Eksempler på organisering: Akse (linje), cirkel, ellipse, kvadrat, trekant,<br />
kryds, stjerne osv.<br />
Der er en mængde forhold der skal tages stilling til: strandens bredde/<br />
længde, lysets bevægelser i løbet af dagen og strandens placering i forhold<br />
til verdenshjørnerne. Varderne organiseres på en måde, der passer til forholdene<br />
på stranden.<br />
alt efter hvordan organiseringen ser ud, findes der forskellige<br />
teknikker til at markere den med på stranden. de fleste former vil<br />
kunne konstrueres med snor og pinde (kan definere en lige linje, en<br />
cirkel med ”passermetode”, en ellipse med en kombination af de to,<br />
et kryds osv.)<br />
Placeringen af elevernes varder i organiseringen diskuteres og markeres<br />
i sandet. Hvis organiseringen er en akse, med hvor stor afstand skal varderne<br />
så stå på aksen? Hvis organiseringen er en trekant, skal varderne<br />
34 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
så markere trekantens spidser? Det er vigtigt at være meget præcis, når<br />
varderne placeres, således at varderne virkelig bliver elementer der ”ordner”<br />
stranden.<br />
Eleverne deles i grupper af 2 eller 3, får tildelt en plads til deres varde og<br />
går i gang med at samle materialer ind.<br />
Strandene i Danmark kan tilbyde forskellige muligheder for materialer.<br />
Varderne bygges af ting der stables, bindes op, graves fast i sandet eller<br />
sættes i spænd. I dette forløb kan de bestå af stablede sten, opbundet<br />
vraggods, indpakket materiale, tang, grene og træstammer på højkant –<br />
eller en b<strong>land</strong>ing af det hele - alt efter, hvilket udtryk der efterstræbes, og<br />
alt efter mængden og <strong>art</strong>en af materiale.<br />
Tænk på at<br />
På stranden kan varderne associeres med pejlesømærker og fyrtårne,<br />
som søfolk orienterer sig efter. Samtidig er opstablingen af varden en<br />
slags personlig tre-dimensional markering af, at her har et menneske<br />
været – nærmest som et skulpturelt graffiti-tag, der markerer et territorium.<br />
På den måde er varden også en slags selvportræt. Hvordan kan<br />
disse to associationer inspirere eleverne?<br />
Det samlede værk kan blive meget interessant, hvis varderne er meget<br />
forskellige og hvis de hver især består af forholdsvis ens<strong>art</strong>et materiale.<br />
Én består f.eks. udelukkende af vraggods og én udelukkende af tang<br />
osv. Hvis alle elever b<strong>land</strong>er alle materialer, vil varderne nok fremstå<br />
lidt for ens. Læreren bør <strong>over</strong>veje, om det kunne være en god idé at<br />
opstille en regel om, at hver gruppe skal koncentrere sig om én type<br />
materiale, som så gerne må b<strong>land</strong>es med de medbragte materialer:<br />
reb, spraymaling, papir. Det er lærerens vurdering af stedets udbud af<br />
materialer, der sætter rammerne.
fase 3: opbygning af varden.<br />
Øvelse<br />
Det fundne strandmateriale er ”legetøjet” for grupperne. Nu skal der leges<br />
og eksperimenteres. Idéerne skal afprøves. Læreren fungerer som vejleder<br />
og som engageret ”idéskubber” for eleverne. Ved at stille åbne spørgsmål<br />
til grupperne, vil læreren inspirere eleverne til at udfordre materialerne.<br />
Spørgsmålene kan både være ”dumme” spørgsmål, der vender gruppens<br />
idé på hovedet, men det kan også være spørgsmål, der kvalificerer formsproget:<br />
Hvordan passer materialerne sammen?<br />
Hvordan ser varden ud, når vi går rundt om den?<br />
Hvordan er rytmen/farven/<strong>over</strong>fladen?<br />
Er varden tung/let/hul/massiv/kaotisk/mønstret?<br />
Det er skulpturbegreberne og principperne for Land Art, der sættes i spil<br />
i disse spørgsmål (se <strong>over</strong>sigt under forløbet ”På udstilling i naturen”).<br />
Sæt en tidsramme af til bygning af varderne.<br />
Medbragte materialer til vardebyggeri: søm, hammer, spraymaling, reb<br />
og snor til opbinding, papir til indpakning.<br />
Tænk på at:<br />
Jo mere klassen på forhånd har arbejdet med redskaber til idéudvikling<br />
og med projektarbejde, jo nemmere vil det være for dem at arbejde på<br />
denne måde.<br />
varde<br />
varden var en form for gps for de gamle nordboere, ligesom den<br />
stadig i dag, i øde nordlige egne, fungerer som vejviser. varden er<br />
en stablet stensætning sat i <strong>land</strong>skabet på de højeste steder. man<br />
kan se fra varde til varde og på den måde orientere sig. varden er et<br />
meget tydeligt og enkelt tegn på menneskelig organisering.<br />
varden signalerer, at her var mennesker, her satte sig de spor.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 35
fase 4: samtale om værkerne<br />
Øvelse<br />
Som i det første forløb fører eleverne individuelle logbøger, der skal<br />
hjælpe dem med at fastholde og fokusere deres oplevelse af værket. Logbogen<br />
kan bestå af udleverede spørgsmål fra læreren. I hele samtalefasen<br />
fotograferer eleverne varderne og stranden, - eller filmer, eller skitserer.<br />
Samtalen er delt op i 3 dele:<br />
1. Sidst på dagen samles klassen og ser først på det samlede værk på<br />
afstand. Eleverne skal forholde sig til den <strong>over</strong>ordnede organisering af<br />
varderne. Hvordan ser det ud? Er det lykkedes at organisere stranden?<br />
Hvordan er skalaforholdet mellem strandens rum og organiseringen<br />
af varder? Hvilke begreber er relevante at bruge? Kan vi bruge nogle<br />
af Land Art principperne eller skulpturbegreberne? Ordene ”rytme”,<br />
”orden”, ”skala”, ”spor”, ”linjer”, ”udspændt” o.a. kunne måske være<br />
relevante til at beskrive det samlede værk.<br />
36 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
Efter den fælles samtale om det samlede værk, får eleverne 5 minutter til<br />
at beskrive oplevelsen ved at færdiggøre fem sætninger i deres logbog:<br />
Værket taler til mig og siger at …<br />
Når jeg lukker øjnene, kan jeg høre…<br />
Jeg spørger værket om …<br />
Værket og stranden gør noget med hinanden, de…<br />
Værket påvirker mig mest …<br />
2. Herefter går eleverne tættere på de enkelte varder og skriver 10 ord<br />
om hver varde. Ordene skal ikke være hele sætninger, men blot være<br />
ord, der beskriver deres indtryk af varden. Læreren kan hjælpe ved at<br />
spørge: Hvad gør varden? Hvordan ser den ud? Hvad siger den til dig?<br />
Osv. Ordene skal senere danne udgangspunkt for et digt.<br />
3. Grupperne fremlægger deres varder. De beskriver den, fortæller<br />
om, hvilke idéer de har haft i processen, hvad varden udtrykker og<br />
de fortæller om deres praktiske erfaringer under opbygningen. Hver<br />
gruppe får 10 min. Herefter er der 10 min. til at klassen kan stille uddybende<br />
spørgsmål eller knytte kommentarer til varden.<br />
fase 5: udstilling<br />
Udstillingen planlægges og opbygges som i det første forløb ”På udstilling<br />
i naturen”.
Dette forløb er inspireret af Robert Smithsons undersøgelser af, hvad<br />
”et sted” er, og af hvordan man kan lege med skalaforhold. Ydermere er<br />
elevernes skulpturarbejde inspireret af fortidens megalitkultur, både den<br />
danske og den internationale, som beskrevet i det første kapitel.<br />
Hvad nu hvis man laver en figur med materialer fra et bestemt sted og<br />
tager figuren med ud i forskellige <strong>land</strong>skaber og tager billeder af den i<br />
forskellige sammenhænge? Får figuren ny betydning når omgivelserne ændrer<br />
sig?<br />
Hvad er det der sker med stedet og med figuren, når de to ting kombineres<br />
på forskellige måder. Det er det, der skal undersøges i dette forløb.<br />
Forløbet resulterer ikke i Land Art værker i naturen.<br />
installationskunst<br />
betegnelse for en kunstform hvis udtryk består i en installation af<br />
forskellige elementer såsom genstande, lyd, lys, billedprojektioner<br />
og andre sansestimuli indrettet i et tredimensionalt miljø.<br />
en installation inddrager aktivt det omkringliggende rum<br />
- og beskueren, som befinder sig i rummet.<br />
forløb 3<br />
store små figurer i <strong>land</strong>skabet<br />
OVERSIGT. Forløbet har 6 faser:<br />
1. Opvarmningsøvelse.<br />
2. Indsamling af materialer.<br />
3. Opbygning af skulptur.<br />
4. På ekspedition med snydeperspektiv.<br />
5. Fremlæggelse af billedserie og samtale om blik og sammenhæng.<br />
6. Udstilling - udstillingen planlægges og opbygges som<br />
i det første forløb ”På udstilling i naturen”.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 37
fase 1: opvarmningsøvelse<br />
Det er relevant at anvende den samme opvarmningsøvelse som i for løbet<br />
”På udstilling i naturen”. Dog kan øvelsen suppleres med øvelser i at<br />
skærpe opmærksomheden og ”flytte steder”. Opvarmningsøvelserne kan<br />
f.eks. være:<br />
1. Eleverne sidder i en rundkreds midt på gulvet i klasseværelset. Læreren<br />
tager en plasticpose med en deciliter vand op af en stor kuvert med<br />
hans/hendes eget navn på og med en masse frimærker på. Det ser ud<br />
som om kuverten kommer langvejs fra. Plastikposen bæres forsigtigt<br />
ind i midten af cirklen og vandet hældes langsomt og andægtigt ud på<br />
gulvet. Læreren spørger: hvad er det? Lad eleverne svare. Det er bare<br />
vand fra en pose.<br />
Læreren fortæller en historie om vandet. Det kan f.eks. være, at vandet<br />
var det sidste vand i Sahara, at det var en lille vandpyt i Bagdad, at det<br />
er vand NASA har fundet på Mars, at det er de danske soldaters sved<br />
fra Afghanistan osv. Det kan være der er en aktuel historie, som vandet<br />
kan skrives ind i.<br />
Læreren skal digte en engagerende og detaljeret historie, som involverer<br />
ham selv, og som tilskriver vandet betydning. Historien må gerne<br />
understøttes af musik. Læreren beder eleverne kigge på vandet under<br />
hele historien. Efter historien er slut, spørger han dem: hvad betyder<br />
vandet nu?<br />
På samme måde kan man flytte jord og sten ind i klasseværelset, f.eks.<br />
fra legepladsen, og tale om, hvad der sker med materialet, når det<br />
flyttes.<br />
2. Læreren sætter en hvid søjle/piedestal i midten af cirklen og peger på<br />
en af eleverne. Han beder alle se på elevens højre sko, og spørger: hvad<br />
er det? Det er Kaspers sko. Beskriv skoen. Hvad er det for en sko? Hvad<br />
betyder skoen for Kasper? Hvordan ser den ud på ham?<br />
Læreren beder nu Kasper, om han må låne hans sko. Med stor<br />
38 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
andægtighed sætter læreren skoen op på søjlen og beder eleverne se<br />
på skoen. Hvad sker der med skoen, når den står på søjlen? Hvordan<br />
kigger man på skoen? Beskriv skoen nu. Er beskrivelsen den samme,<br />
som da Kasper havde skoen på?<br />
Der kan sættes mange forskellige objekter på søjlen. At tildele et objekt<br />
en sokkel, er noget der i høj grad ændrer måden vi ser på.<br />
fase 2: indsamling af materialer<br />
Øvelse<br />
For at indsamle materialer, der skal bruges til skulpturarbejde i klasseværelset,<br />
tager klassen på udflugt. Læreren har gjort sig nogle tanker om,<br />
hvor man kan finde det bredeste udvalg af naturmaterialer i nærheden af<br />
skolen. En skov, eller en strand er ideel.<br />
Tænk på at:<br />
Eleverne vil forestille sig, hvilke skulpturer de kan lave med materialerne<br />
mens de samler, og de vil have en tendens til at vælge det materiale fra,<br />
som de ikke umiddelb<strong>art</strong> kan forestille sig at anvende. Det er vigtigt,<br />
at læreren gør det kl<strong>art</strong> for eleverne, at jo vildere og jo mærkeligere<br />
materialerne er, jo mere interessant vil det være at arbejde videre med<br />
dem i klasseværelset. Man kan godt samle materiale som man ikke selv<br />
vil bruge. Først og fremmest skal der være nok.<br />
Eleverne vil typisk føle ejerskab <strong>over</strong>for det materiale de selv finder.<br />
Derfor skal læreren gøre sig kl<strong>art</strong>, om det er en generel materialeindsamling,<br />
hvor alle samler ind til en fælles pulje, eller om eleverne skal<br />
koncentrere sig om at finde materialer til sig selv.<br />
Den færdige skulptur behøver ikke være kæmpestor. Derfor er det også<br />
interessant at tage småt materiale med hjem.
”Anepladsen” Sort, svensk diabas og rød bohuslen-granit, Thomas Kadziola, billedhugger<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 39
fase 3: opbygning af skulptur<br />
Læreren kan vælge at styre denne del af opgaven mere eller mindre, alt<br />
efter elevernes forudsætninger. Opgaven lægger op til at eleverne tager<br />
billeder af skulpturen ude i naturen på forskellige steder, med skulpturen<br />
skubbet stærkt i forgrunden. Der opstår en illusion af, at skulpturen har<br />
enorme dimensioner i <strong>land</strong>skabet. Derfor er det relevant at arbejde med<br />
inspiration fra megalitkultur, pyramider, kæmpehøje, tårne, osv.<br />
Der kan opstilles dogmeregler for at fremme disse mål, som f.eks.:<br />
For at få en kropslig oplevelse af at arbejde med skulptur, må skulpturen<br />
ikke være mindre end 40 cm høj.<br />
Skulpturen skal forestille noget, som passer ind i <strong>land</strong>skabet, eller som<br />
man vil være <strong>over</strong>rasket <strong>over</strong> at se i <strong>land</strong>skabet lige netop på den placering.<br />
Skulpturen må kun bestå af det indsamlede materiale, samt hjælpemidler<br />
til at sammenføje med.<br />
Skulpturen skal være så holdbar, at den kan flyttes.<br />
Tænk på at:<br />
Som udgangspunkt er Land Art meget abstrakt, forstået på den måde,<br />
at man sjældent ser Land Art bestå af en kæmpe havenisse eller en<br />
underjordisk trold, der stikker sit hoved op af jorden – eller lignende<br />
figurative værker. Land Art værker kredser om de grundlæggende geometriske<br />
former og om tid og rum og skala – som beskrevet i de første<br />
kapitler. Derfor bør læreren forsøge at fastholde dette fokus, for at<br />
lære eleverne om Land Art. Skulpturerne bør tage udgangspunkt i de<br />
begreber og problemstillinger, som er beskrevet i det første kapitel.<br />
Men skønner læreren, at dette er for vanskeligt for klassen – og måske<br />
for ham selv – så kan han åbne for muligheden af at lave figurative<br />
skulpturer med det hjembragte materiale.<br />
Anvend for så vidt muligt organisk materiale til at binde eller hæfte<br />
materialerne sammen med.<br />
40 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
fase 4: på ekspedition med snydeperspektiv.<br />
Denne fase er en tur i naturen for klassen – med skulpturerne. For at få<br />
god tid til at gå på opdagelse med kamera og skulptur bør der sættes en<br />
eftermiddag af.<br />
Eleverne deles i par, og hvert par er i besiddelse af et kamera.<br />
Øvelse:<br />
Læreren er ”ekspeditionslederen”, der befinder sig på en base, hvorudfra<br />
eleverne går på opdagelse med skulptur og kamera. Hvis eleverne<br />
arbejder med digitalkameraer, kan læreren have en bærbar computer<br />
med, så eleverne straks kan se, om deres billeder fungerer.<br />
Eleverne tager billeder, hvor skulpturen er i forgrunden, foran forskellige<br />
typer af <strong>land</strong>skaber. Skulpturen sættes ind i mange forskellige<br />
<strong>land</strong>skaber og der leges med optagevinkel og lys.<br />
Eleven skal tage billeder med så mange forskellige <strong>land</strong>skabstyper som<br />
muligt i baggrunden (marker – forskellige afgrøder, brakjorde, enge,<br />
skovbryn, skove, krat, bakker, læhegn, diger, bække og åer, strande,<br />
hav, kystlinjer) for bagefter at kunne se, hvordan skulpturen fungerer i<br />
forskellige sammenhænge.<br />
Når eleverne er blevet fortrolige med ideen kan det være spændende<br />
at lade en kammerat stå i mellemgrunden eller i baggrunden ved siden<br />
af skulpturen. Eleven i billedet kan lade som om, hun læner sig op ad<br />
skulpturen, eller som om hun kigger op på den. Så vil illusionen blive<br />
endnu bedre.<br />
Med engangskameraer skal eleverne bruge hele filmen (gerne 36 billeder).<br />
Med digitalkamera skal de tage minimum 50 billeder.
Fotograf<br />
“snydeperspektiv”<br />
Det færdige resultat<br />
Object / model<br />
Kammerat placeres<br />
i “mellemgrunden”<br />
Tænk på at:<br />
Digitalkameraer vil have en tendens til at stille skarpt på skulpturen<br />
i forgrunden, hvis ikke man ved, hvordan det skal indstilles for at stille<br />
lige skarpt på hele billedet. Derfor kan det være en god idé at anvende<br />
éngangskameraer i stedet for. Det er vigtigt for projektets succes, at illusionen<br />
på billedet bliver så god som muligt. Læreren bør undersøge,<br />
hvordan dette opnås, inden projektet går i gang.<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 41<br />
Landskab/baggrund
fase 5: fremlæggelse af billedserie og<br />
samtale om blik og sammenhæng<br />
Da dette forløb ikke efterlader et værk ude i naturen følger her, hvad elevernes<br />
slutprodukt skal være.<br />
Her foreslås at eleverne laver en PowerPoint, hvor de præsenterer deres<br />
billeder og fremlægger deres skulpturer. Læreren opstiller krav til fremlæggelsen:<br />
til refleksionsniveau, tekniske færdigheder og layout.<br />
Dette er en anden måde at samtale om værkerne på end i de foregående 2<br />
forløb. Her lægges der op til at billede/skulptur sættes sammen i et værk.<br />
Præsentationen er elevernes afsluttende værk, sammen med deres mobile<br />
skulptur. Elevernes PowerPoints kan printes ud.<br />
Læreren kan udlevere en opgave, der ser således ud:<br />
Ud af jeres fotoserie skal I udvælge 10 billeder til en PowerPoint<br />
præsentation. Kig på spørgsmålene og brug dem til at vælge billeder<br />
ud fra.<br />
Spørgsmål til skulpturen. Jeres svar skal skrives ind i PowerPoint’en og stå<br />
sammen med jeres billeder:<br />
1. Hvilke skulpturbegreber og Land Art principper (ordene fra listen) kan<br />
man bruge om jeres skulptur?<br />
2. Ændrer ordene sig, når skulpturen står forskellige steder?<br />
3. Giv 3 eksempler fra jeres fotoserie, hvor skulpturen betyder noget<br />
forskelligt med forskellige baggrunde. Hvad betyder skulpturen de 3<br />
steder?<br />
4. På hvilket billede synes I skulpturen passer bedst ind? Hvorfor?<br />
5. På hvilket billede synes I skulpturen passer dårligst ind? Hvorfor<br />
6. På hvilket billede er det lykkedes bedst at bruge snydeperspektivet?<br />
Hvorfor tror I det er lykkes så godt her?<br />
42 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
Læreren skriver en vejledning til layout og teknik, hvor der sættes krav, der<br />
tager hensyn til elevernes forudsætninger. Læreren kan <strong>over</strong>veje følgende<br />
spørgsmål i udfærdigelsen af vejledningen:<br />
1. Hvordan skal tekst og billede stå i forhold til hinanden?<br />
2. Hvor store skal billederne være i forhold til teksten? Er det meget<br />
vigtigt at man kan se billederne?<br />
3. Skal der være en baggrundsfarve bagved billederne, og hvilken vil passe<br />
bedst til billederne?<br />
4. Hvilken skrifttype passer bedst til projektet?<br />
5. Skal der være flere billeder på hver side?<br />
6. Hvor mange billeder skal der være i præsentationen?<br />
Der sættes en frist for færdiggørelse af præsentationen, afhængigt af elevernes<br />
færdighedsniveau.<br />
Herefter fremlægger eleverne præsentationerne og knytter kommentarer<br />
dertil. Lærer og kammerater stiller spørgsmål.<br />
Tænk på at:<br />
Når billederne projiceres på et lærred i stort format, vil illusionen<br />
af størrelsesforhold fremstå endnu stærkere. Derfor er det vigtigt at<br />
præsentationerne foregår fra en projektor og ikke fra en computerskærm.<br />
Det forudsættes, at eleverne har adgang til kameraer og computere.<br />
Hvis skolen ikke er tidssvarende på dette område kan hele udstyret<br />
lånes på Center For Undervisningsmidler.<br />
I stedet for at stille analytiske spørgsmål, som her lægges op til, kan<br />
man også formulere en opgave, hvor der f.eks. skrives digte, hvor der<br />
sættes lyd på billederne, eller hvor der dramatiseres osv.
fase 6: udstilling<br />
Udstillingen planlægges og opbygges som i det første forløb ”På udstilling<br />
i naturen”.<br />
Dog skal her tilføjes, at dette forløbs produkter er henholdsvis den mobile<br />
skulptur og PowerPointen, hvilket selvfølgelig er udgangspunktet for<br />
udstillingen.<br />
PowerPoint’en printes ud i sin helhed. De 3 bedste billeder fra hver fotoserie<br />
printes ud på fotopapir.<br />
”Anepladsen” Sort, svensk diabas og rød bohuslen-granit, Thomas Kadziola, billedhugger<br />
Kapitel 3: Undervisningsforløb 43
idékatalog<br />
til små og store øvelse<br />
gå på opdagelse i <strong>land</strong>skabet<br />
udvælge særprægede <strong>land</strong>skaber<br />
lære at se (form/farve/dimension)<br />
lære at føle (stoflighed og form)<br />
lede efter spor (dyr/mennesker/maskiner)<br />
tage aftryk af spor<br />
frembringe spor (i sand/jord/sne). Forestil dig at lave spor og mønstre<br />
i det lange græs på fodboldbanen med en plæneklipper<br />
arbejde skulpturelt med sne, is og jord<br />
indsamle materiale<br />
sortere materiale<br />
lære at komponere udvalgte elementer<br />
ordne materiale efter kategori, størrelse, form, farve etc (sten, grene,<br />
bark, planter, mosser, blade etc.). Forestil dig en afgrænset skovbund,<br />
måske 10 x 10 meter, sorteret og ”ryddet op” i forskellige bunker af<br />
materialer.<br />
indsamle vraggods på stranden<br />
lave udstillinger på skolen<br />
organisere herbarier<br />
organisere stensamlinger<br />
tegne, male <strong>land</strong>skaber, træer, planter, dyr og naturgenstande<br />
lege med sanserne (føle, lugte, smage, beskrive)<br />
skabe kollager/assemblager. Indsamlede materialer kan bruges til at<br />
lave en slags tre-dimensionale rebusser med.<br />
male med mudder/opslemmet ler.<br />
tilplante havestykker hvor blomsternes farver og afgrødernes form får<br />
æstetisk betydning<br />
44 Kapitel 3: Undervisningsforløb<br />
bygge hytter og varder mm. i naturen<br />
arbejde med vand/ vandløb/sø/hav<br />
arbejde med skulpturer på skolen til udflytning i naturen<br />
udvælgelse af ready-made’s til installation i naturen. Legetøj kan stilles<br />
op i naturen og historier kan fortælles med kamera og blok.<br />
NB arbejde med fotografering/fotografi (en meget vigtig del af den<br />
flygtige Land Art, som jo gerne skulle registreres)<br />
Skrive rapport og skabe fotoserier, -udstillinger, -albums.<br />
Arbejde tværfagligt (billedkunst/biologi/geografi/historie/naturteknik<br />
/matematik/dansk)<br />
Besøge en <strong>land</strong>mand/et <strong>land</strong>brug: gerne en <strong>land</strong>mand, som har indgået<br />
i samarbejde med Land Art-kunstnere, for at høre om hans/hendes<br />
oplevelser som vært for de kunstneriske installationer.<br />
Form: klasseekskursion, i minigruppe eller individuelt: interview, fotooptagelse,<br />
rapportskrivning.<br />
Få besøg af en kunstner:<br />
Henvendelse til Kis Nellemann Tlf. 54 86 56 41.<br />
Søg på hjemmesiden www.<strong>land</strong>-<strong>art</strong>.dk og diskuter udvalgte professionelle<br />
værker fra tidligere år.
Kapitel 3: Undervisningsforløb 45
ordforklaringer<br />
Abstrakt ekspressionisme: En markant retning inden for malerkunsten,<br />
der kom fra USA i 40’erne og 50’erne. ’Abstrakt’ peger på, at billedet<br />
ikke indeholder genkendelige figurer, men derimod beskæftiger sig med<br />
grundlæggende linjer, former og farver. ’Ekspressionisme’ peger på, at<br />
måden der males på er følelsesbetonet og indadvendt. Billederne er undersøgelser<br />
af den indre emotionelle verden. Retningen deler sig i to undergrupper:<br />
Action Painting og Chromatic Abstraction.<br />
Jackson Pollock (1912 – 1956): Eksponent for Action Painting. Hans<br />
lærred lå på gulvet mens han bevægede sig hurtigt rundt om det og kastede<br />
og strintede maling på lærredet – nærmest som om han dansede med<br />
billedet, eller slog på det med maling.<br />
Minimal Art: Kunstretning, der opstod i begyndelsen af 1960’erne i USA.<br />
Minimal Art undersøger hvor mange elementer, man kan fjerne fra kunsten<br />
uden at det holder op med at være kunst. Det er en slags ekstrem søgen<br />
efter kunstens kerne. Grundelementer og grundlæggende geometriske<br />
former dominerer, samtidig med at farverne fjernes. Retningen kaldes i<br />
dansk sammenhæng ofte Minimalisme. Kunstnerne var optaget af øster<strong>land</strong>sk<br />
filosofi, især zenbuddhisme.<br />
Donald Judd (1928 – 1994): Eksponent for Minimal Art. Skulptør.<br />
Søgte hele sit liv ”den rene form” og undersøgte det rum, der opstår, når<br />
grundlæggende formelementer tilføjes eller fjernes.<br />
Pop Art: Den mest dominerende kunstretning i USA i 60’erne, begyndte<br />
allerede i slutningen af 50’erne. Havde også repræsentanter i Storbritanien,<br />
som var inspireret af Dadaismens fotomontager. Pop Art afspejlede<br />
det amerikanske samfund og kultur meget direkte gennem brug af<br />
populær kulturelle udtryk som tegneserier, pressefotos, reklamer og TV.<br />
Roy Lichtenstein (1923 – 1997): Eksponent for Pop Art, var fortrinsvis<br />
maler og malede billeder, der brugte tegneserier meget direkte. Ofte kopierede<br />
han tegneserieudklip taget ud af sammenhæng. Andre gange lod<br />
46 Land<strong>art</strong><br />
han sig inspirere af flere udklip og samlede dem i kompositioner, der bevarede<br />
tegneseriestilen.<br />
Andy Warhol (1928 – 1987): Den mest berømte eksponent for Pop<br />
Art. Han arbejdede med maleri, grafik, film, musik og reklamer. St<strong>art</strong>ede<br />
The Factory i New York. Manden bag ordene: ”i fremtiden vil alle<br />
blive berømte i 15 minutter”. Warhol lavede billeder af penge, madvarer,<br />
emballage, kvindesko, berømtheder, trafikuheld osv. Hvad han så i verden<br />
var hans inspiration. I modsætning til den abstrakte ekspressionisme<br />
fandt han motiverne udenfor sig selv.<br />
Walter de Maria (1935 -): Forbindes med Minimal Art, Conceptual Art<br />
og Land Art. Han laver store skulpturer med industrielt fremstillet materiale<br />
som rustfrit stål og aluminium. Skulpturerne er geometriske grundformer<br />
og sættes ind i forskellige sammenhænge. Han har arbejdet med<br />
Land Art værker, hvor <strong>land</strong>skab, natur, lysforhold og vejr spiller sammen<br />
i intense oplevelser.<br />
Dadaisme: Bevægelse der er aktiv 1916-1923. Dadaismen dyrkede det<br />
meningsløse og tilfældige i protest mod alle konventioner – politiske,<br />
sociale og æstetiske, og et opgør med alle autoriteter efter 1. Verdenskrigs<br />
kaos. B<strong>land</strong>t de dadaistiske kunstformer er lyddigte og vrøvledigte,<br />
collager og fotomontager. Ofte brugtes tilfældighedselementer som en<br />
u personlig, kreativ drivkraft. Det ofte absurde udtryk har en særlig poe tisk<br />
virkning og nogle gange en karakter af politisk udsagn. Dadaisme har haft<br />
en meget stærk indflydelse på det 20. århundredes kunst.<br />
Conceptual Art: Kunstretning, hvor idéen, eller konceptet, kommer før<br />
æstetiske <strong>over</strong>vejelser eller materiale<strong>over</strong>vejelser. Idéen er det vigtigste i<br />
Conceptual Art. Idéen definerer hvordan tingene ser ud og hvilke materialer<br />
der skal bruges. En af kunstretningens eksponenter, Sol Lewitt siger:<br />
”idéen bliver til en maskine, der producerer værket”. Oprindelsen er lidt<br />
uklar. ”Conceptual Art” formuleres første gang i 1960, får sin egentlig<br />
storhedstid i 1990’erne, men har stærke referencer til Dadaismen. At
idéen har fortrinsret i værket er en grundtanke, der har cirkuleret mere<br />
eller mindre i de fleste kunstretninger i det 20. årh.<br />
Situationisme: Kunstnerisk og politisk avantgardebevægelse 1957 –<br />
1972, hvis mål bl.a. var at tilintetgøre afstanden mellem kunster, værk<br />
og beskuer. Kunstværket skulle ikke være et nydelesfuldt konsumobjekt,<br />
men skulle skabes i den sociale relation – i situationen – mellem kunstner<br />
og beskuer, i dette nu. Værkerne var midlertidige, happenings og performance<br />
samt de objekter, der anvendtes i disse situationer.<br />
Robert Smithson (1938 – 1973): Var inspireret tidligt af Pop Art og Minimal<br />
Art og er en af hovedeksponenterne for Land Art. Han arbejdede med<br />
store monolitiske jordværker, men også med site/ non-site problematikker.<br />
Hans mest berømte værk er Spiral Jetty, som er en enorm spiralformet<br />
mole i Salt Lake. Smithson fokuserede på grundmaterialerne, på de store<br />
linjer og de store former i <strong>land</strong>skabet. Han skrev en lang række tekster om<br />
<strong>land</strong> Art.<br />
Sun Tunnels: Land Art værk af Nancy Holt fra 1976, placeret i Utahs<br />
ørken. Værket består af 4 store betonrør med huller i, lagt i en åben krydsformation.<br />
Hullerne svarer til forskellige stjerneformationer, der er synlige<br />
på forskellige tidspunkter af året. Solens indfald gennem hullerne former<br />
stjernebilleder på de enorme rørs indersider.<br />
Double Negative: Land Art værk af Michael Heizer fra 1969-70, placeret i<br />
Nevadas ørken. Værket er to store grøfter (hver især 225 meter lang, 15,2<br />
meters dyb, 9,1 meters bred), lagt på en akse på hver side af et åbent<br />
område, så de former en form for omvendt indgangsport til et <strong>land</strong>skab.<br />
Værket hedder ”Double Negative” netop fordi det er en form for søjler,<br />
der har fået vendt vrangen ud og danner huller i jorden. Heizer arbejder<br />
som en af de første Land Art kunstnere med at fjerne elementer fra <strong>land</strong>skabet.<br />
Running Fence: Land Art værk af Christo og Jeanne-Claude placeret nord<br />
for San Francisco Californien i tidsrummet 10. – 23. sep. 1976. Værket<br />
bestod af et 5,5 meter højt, 40 km langt sejl af tungt hvidt nylonstof, der<br />
var spændt ud på stålwire mellem 2050 pæle af stål. Hegnet var øst-vest<br />
vendt og bugtede sig gennem et forholdsvist b<strong>art</strong> <strong>land</strong>skab. Det løb hen<br />
<strong>over</strong> bakker og dale, hele tiden i samme retning i bløde snoede former,<br />
som en allegori <strong>over</strong> traditionelle markafgrænsninger og hegn.<br />
Vegetal Art: Kunstretning, der begyndte i st<strong>art</strong>en af 1990’erne. Værkerne<br />
er baseret på planter, der groer og altid er i forskellige voksestadier. Planterne<br />
kan både være en form for skulpturer i sig selv eller de kan indgå i<br />
små økosystemer, eller større installationer, der peger på problematikker<br />
omkring natur-kultur, bæredygtighed og økologi.<br />
Agro <strong>art</strong>: En retning under Land Art, der arbejder meget direkte med<br />
marker og det opdyrkede <strong>land</strong>skab som ”lærred”. Værkerne ses bedst<br />
oppe fra og skabes med udgangspunkt i det der gror på marken. Det kan<br />
f.eks. være korncirkler, eller andre værker, der ”tegnes” på marken.<br />
Guldalderen: Betegnelse af dansk kulturliv ca. 1800 – 1850. Guldalderen<br />
befinder sig i <strong>over</strong>gangen mellem nyklassicisme og romantik og markerer i<br />
Danmark den sidste tid inden enevældens afskaffes og Grundloven skrives<br />
i 1849. Guldalderen er præget af romantikkens tankegang, hvor alting<br />
blev forstået i helheder. Det var tingenes sammenhæng, ofte religiøs eller<br />
beåndet, romantikken havde fokus på. I kunsten begav man sig fra<br />
nyklassicismens historiemaleri <strong>over</strong> til nære motiver, hverdagsmotiver, og<br />
således også ”tomme” <strong>land</strong>skaber uden mennesker.<br />
Land<strong>art</strong> 47
<strong>Sund</strong> <strong>Sans</strong> <strong>over</strong> <strong>Sund</strong>et er et 4 årigt tværkommunalt<br />
projekt mellem Lol<strong>land</strong> og Guldborgsund Kommune.<br />
Projektet er opst<strong>art</strong>et i 08 og varer indtil 2011.<br />
<strong>Sund</strong> <strong>Sans</strong> <strong>over</strong> <strong>Sund</strong>et er et børnekulturprojekt der laver<br />
kulturprojekter for, af og med børn og unge.<br />
ISBN 978-87-992573-0-0<br />
LAND ART<br />
– en legende og eksperimenterende øjenåbner