Fra Hjortespring en af de grønne kiler
Fra Hjortespring en af de grønne kiler
Fra Hjortespring en af de grønne kiler
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Fra</strong> <strong>Hjortespring</strong> <strong>en</strong> <strong>af</strong> <strong>de</strong> grønne <strong>kiler</strong>56Fingerplan<strong>en</strong> fra 1947 anbefale<strong>de</strong>, at byudvikling<strong>en</strong>i Storkøb<strong>en</strong>havn skulle haveform som <strong>en</strong> hånd med boliger, industriog tr<strong>af</strong>i k placeret i fi ngre. Imellem fi ngr<strong>en</strong>eskulle <strong>de</strong>r være grønne <strong>kiler</strong>, hvor <strong>de</strong>r ikkemåtte bygges. D<strong>en</strong>ne bystruktur ville sikre,at <strong>de</strong>r altid var kort <strong>af</strong>stand mellem boligerneog <strong>de</strong> grønne, rekreative om rå<strong>de</strong>r. <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>er én <strong>af</strong> disse grønne <strong>kiler</strong>.Landskabet er præget <strong>af</strong> mange bakkerog i hundredvis <strong>af</strong> små søer og vandhuller.Selv om <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong> er d<strong>en</strong> smalleste<strong>af</strong> hovedstad<strong>en</strong>s <strong>kiler</strong>, kan man oplevebå<strong>de</strong> at være langt u<strong>de</strong> på lan<strong>de</strong>t og atvære i et stort naturområ<strong>de</strong>. M<strong>en</strong> <strong>de</strong> fl esteste<strong>de</strong>r er man ikke i tvivl om, at man bevægersig i grænselan<strong>de</strong>t mellem by ognatur.Kil<strong>de</strong>: Regionplan 2005 for Hovedstadsregion<strong>en</strong>.Ny grønring5136313478121291110Køb<strong>en</strong>havns grønne <strong>kiler</strong>I 1947 præs<strong>en</strong>tere<strong>de</strong> byplanlæggerne St<strong>en</strong> EilerRasmuss<strong>en</strong> og Elias Bredsdorff <strong>en</strong> plan for udbygning<strong>en</strong><strong>af</strong> Køb<strong>en</strong>havn, <strong>de</strong>r skulle give go<strong>de</strong> tr<strong>af</strong>i k-forbin<strong>de</strong>lser mellem bolig, arbej<strong>de</strong> og indkøb –samtidig med, at <strong>de</strong> landskabelige herlighedsværdieri <strong>de</strong>t storkøb<strong>en</strong>havnske områ<strong>de</strong> blev sikret.Plan<strong>en</strong> blev døbt Fingerplan<strong>en</strong>, fordi byvækst<strong>en</strong>skulle foregå i fi ngre, <strong>de</strong>r stråle<strong>de</strong> ud fra håndfl a-d<strong>en</strong>, som var <strong>de</strong>t c<strong>en</strong>trale Køb<strong>en</strong>havn. Områ<strong>de</strong>rnemellem byfi ngr<strong>en</strong>e skulle bevares som åb<strong>en</strong>tland, <strong>de</strong>r skulle frihol<strong>de</strong>s for bebyggelse. Disse”grønne <strong>kiler</strong>” mellem byfi ngr<strong>en</strong>e ville – også nårby<strong>en</strong> vokse<strong>de</strong> – sikre d<strong>en</strong> korteste <strong>af</strong>stand mellem<strong>de</strong> rekreative arealer og boligkvarter<strong>en</strong>e.På trods <strong>af</strong> at Fingerplan<strong>en</strong> aldrig blev lovfæstet,fi k d<strong>en</strong> <strong>en</strong> <strong>af</strong>gør<strong>en</strong><strong>de</strong> betydning for byudvikling<strong>en</strong>i hovedstadsregion<strong>en</strong>. De grundlægg<strong>en</strong><strong>de</strong> idéerblev optaget i hovedstad<strong>en</strong>s regionplaner, hvor<strong>de</strong> oprin<strong>de</strong>lige grønne <strong>kiler</strong> efterhånd<strong>en</strong> er blevetsup pleret med nye grønne områ<strong>de</strong>r. For at skabestiforbin<strong>de</strong>lser og naturkorridorer mellem <strong>kiler</strong>nehar man <strong>de</strong>sud<strong>en</strong> indarbej<strong>de</strong>t nogle grønne områ<strong>de</strong>r,<strong>de</strong>r danner ringe rundt om Køb<strong>en</strong>havn.De s<strong>en</strong>ere års fortsatte byudvikling har bevirket,at man nu har ønske om at forlænge <strong>de</strong> grøn ne<strong>kiler</strong> i forbin<strong>de</strong>lse med <strong>en</strong> fjer<strong>de</strong> grøn ring.<strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>Én <strong>af</strong> Fingerplan<strong>en</strong>s grønne <strong>kiler</strong> er <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>.Kil<strong>en</strong> strakte sig i 1940’erne som et bredt,bugtet landskabsbånd helt in<strong>de</strong> fra Utterslev Mose,op mellem Herlev og Gladsaxe, forbi Hjor tespringog vi<strong>de</strong>re ud mellem Hareskovby og Balleruptil <strong>de</strong>t åbne agerland ved Smørumnedre.Da fi ngerplan<strong>en</strong> blev udtænkt, var <strong>de</strong>r kun ganskespredt bebyggelse <strong>en</strong>kelte ste<strong>de</strong>r i kil<strong>en</strong>. M<strong>en</strong>især 1960’ernes kr<strong>af</strong>tige byvækst i Gladsaxe, Herlev,Bagsværd, Ballerup og Måløv gnave<strong>de</strong> bid forbid <strong>af</strong> d<strong>en</strong> grønne kile, så <strong>de</strong>r i dag er mindre <strong>en</strong>dhalv<strong>de</strong>l<strong>en</strong> tilbage <strong>af</strong> dét, som Fingerplan<strong>en</strong> pege<strong>de</strong>på skulle bevares.De grønne <strong>kiler</strong>:1 Sjælsø 6 Vestskov<strong>en</strong>2 Dyrehav<strong>en</strong> 7 D<strong>en</strong> Grønne Kile3 Furesø 8 Køge Bugt Strandpark4 <strong>Hjortespring</strong> 9 Kalvebodkil<strong>en</strong>5 Hareskov<strong>en</strong> 10 Amager StrandDe grønne ringe:11 Køb<strong>en</strong>havns indre fæstningsring12 Vestvoldsring<strong>en</strong>13 Mølleådal/Store Vejleådal
Landskabet<strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong> er meget kuperet, og jord<strong>en</strong> erg<strong>en</strong>nemgå<strong>en</strong><strong>de</strong> let. Noget helt specielt er <strong>de</strong> utalligesmå og store vandhuller, <strong>de</strong>r er spredt ud overhele kil<strong>en</strong>. Vandhullerne er dannet ved istid<strong>en</strong>s<strong>af</strong>slutning. Af <strong>en</strong> eller and<strong>en</strong> grund er is<strong>en</strong> smeltetpå <strong>en</strong> må<strong>de</strong>, så <strong>de</strong>r på jordoverflad<strong>en</strong> er efterladt<strong>en</strong> masse store isklumper – d<strong>en</strong> såkaldte dødis.S<strong>en</strong>ere har smeltevand <strong>af</strong>sat sand, ler og grusmellem isklumperne, <strong>de</strong>r såle<strong>de</strong>s gradvist er blevetbegravet i disse <strong>af</strong>lejringer. Da <strong>de</strong>t blev varmereefter istid<strong>en</strong>, er isklumperne smeltet og <strong>de</strong>rve<strong>de</strong>r alle disse ”dødishuller” dannet.Ud over vandhullerne er <strong>de</strong>r flere ste<strong>de</strong>r i <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>bety<strong>de</strong>lige moseområ<strong>de</strong>r. Mosernehar været store, fladvan<strong>de</strong><strong>de</strong> søer, som g<strong>en</strong>nemårtusin<strong>de</strong>r blev opfyldt <strong>af</strong> plante<strong>de</strong>le, <strong>de</strong>r ikkerådne<strong>de</strong>, m<strong>en</strong> gradvist blev omdannet til tørv.Der har været gravet tørv i moserne sid<strong>en</strong> oldtid<strong>en</strong>.Mangl<strong>en</strong> på brændsel un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> to verd<strong>en</strong>skrigesatte gang i <strong>en</strong> industrialiset og lang mereomfatt<strong>en</strong><strong>de</strong> tørvegravning i moserne.Kort fra 1913 over områ<strong>de</strong>t nord for <strong>Hjortespring</strong>.Det er ty<strong>de</strong>ligt at se <strong>de</strong> mange små bakker (-<strong>de</strong> rø<strong>de</strong>linier er høj<strong>de</strong>kurver) og ikke mindst myl<strong>de</strong>ret <strong>af</strong>vandhuller. Hareskovby’s første bebyggelse kan aneslige over ”Lilleværløse Overdrev”. I kortets højresi<strong>de</strong> kan man se <strong>de</strong> mange kante<strong>de</strong> tørvegrave iSmør- og Fedtmos<strong>en</strong>.Udsigt mod Værebro – grænseland mellem land og by.By<strong>en</strong>s grænselandPå trods <strong>af</strong> at byudvikling<strong>en</strong> har reduceret <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>fra et bredt bånd til <strong>en</strong> forholdsvissmal str<strong>en</strong>g, by<strong>de</strong>r kil<strong>en</strong> på mange friluftsmulighe<strong>de</strong>rog har flere ste<strong>de</strong>r <strong>en</strong> meget smuk og varieretnatur. Til fods eller på cykel kan man følgekil<strong>en</strong> ca. 15 kilometer hele vej<strong>en</strong> fra UtterslevMose til Smørumnedre. Det er <strong>en</strong> tur, hvor manbevæger sig i grænselan<strong>de</strong>t mellem land og by.Mange ste<strong>de</strong>r er by<strong>en</strong> nærvær<strong>en</strong><strong>de</strong> <strong>en</strong>t<strong>en</strong> ved, atman kan se by<strong>en</strong>s huse, høre d<strong>en</strong>s ly<strong>de</strong> eller sehvordan by<strong>en</strong> på andre må <strong>de</strong>r har sat <strong>af</strong>tryk påkil<strong>en</strong>s natur.Omv<strong>en</strong>dt er <strong>de</strong>r nogle ste<strong>de</strong>r i <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>,hvor man kan opleve at være kommet langt ud iet stort naturområ<strong>de</strong> – eller pludselig at være pålan<strong>de</strong>t med bølg<strong>en</strong><strong>de</strong> kornmarker og lyd<strong>en</strong> <strong>af</strong> lærkerog traktorer.Foto: Køb<strong>en</strong>havns Amt57© Kort og Matrikelstyrels<strong>en</strong>
58Udvalgte seværdighe<strong>de</strong>r1 Pe<strong>de</strong>rstrup er <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>s <strong>en</strong>estelandsby. Landsbyidyll<strong>en</strong> er bevaret på trods <strong>af</strong>, atBallerups industrikvarterer på to si<strong>de</strong>r er voksethelt ind til landsby<strong>en</strong>. I dag ejer Ballerup Kommunefire <strong>af</strong> gård<strong>en</strong>e i Pe<strong>de</strong>rstrup, samt to ga<strong>de</strong>huse.Ballerup Egnsmuseum har til huse i to <strong>af</strong>gård<strong>en</strong>e og i et <strong>af</strong> landsby<strong>en</strong>s huse. I ”Store PetersHus” er <strong>de</strong>r indrettet et økologisk traktørstedmed produkter fra Grantoftegård.2 Grandtoftegård er et <strong>af</strong> Danmarks størsteøkologiske landbrug med får, grise, kødkvæg oggrøntsager. Det er også et besøgslandbrug, hvorbørn og voksne fra by<strong>en</strong> kan opleve <strong>en</strong> mo<strong>de</strong>rnelandbrugsvirksomhed. Gård<strong>en</strong> driver omkring450 hektar, her<strong>af</strong> er ca. 300 hektar un<strong>de</strong>r plov.Rest<strong>en</strong> ligger h<strong>en</strong> som græs, <strong>en</strong>g og mose.3 Her ved Østerhøj Naturpark kan man opleveet klassisk agerlandskab med kornmarker,lev<strong>en</strong><strong>de</strong> hegn og husdyrfol<strong>de</strong>, som stø<strong>de</strong>r direkteop til <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>rne bykvarterer i Måløv og Jonstrup.Det er Grantoftegård, <strong>de</strong>r står for drift<strong>en</strong><strong>af</strong> jord<strong>en</strong>.4 Selvforsyningskoloni<strong>en</strong> Måløvhøj. I forbin<strong>de</strong>lsemed 1930’ernes økonomiske krise blev <strong>de</strong>r i1933 iværksat et helt specielt projekt: 50 arbejdsløsekøb<strong>en</strong>havnske familier bygge<strong>de</strong> hver <strong>de</strong>reslille hus på <strong>en</strong> mark øst for Måløv. Idé<strong>en</strong> var, at<strong>de</strong> skulle blive selvforsyn<strong>en</strong><strong>de</strong> ved at hol<strong>de</strong> fjerkræog dyrke hus<strong>en</strong>es forholdsvis store havelod<strong>de</strong>r.Desud<strong>en</strong> var <strong>de</strong>t m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>, at <strong>de</strong> kunne få<strong>en</strong> indkomst ved at arbej<strong>de</strong> i et kooperativt landbrug,som skulle etableres på ste<strong>de</strong>t. I 1934 overtogstat<strong>en</strong> projektet, <strong>de</strong>r imidlertid blev lukketned allere<strong>de</strong> i 1936. Mange <strong>af</strong> hus<strong>en</strong>e i parcelhuskvarteretomkring Måløvhøjvej stammer fra Danmarksførste og <strong>en</strong>este ”selvforsyningskoloni”.5 Udvikling<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> lille landsby Jonstrup harværet stærkt påvirket <strong>af</strong> naboskabet til hovedstad<strong>en</strong>.By<strong>en</strong>s gamle kornmølle blev i 1760 omdannettil <strong>en</strong> klæ<strong>de</strong>fabrik, og 50 år s<strong>en</strong>ere fi k landsby<strong>en</strong>et <strong>en</strong>dnu større rykind. Blaagaard Seminariumpå Nørrebro blev i 1809 omdannet til militærhospital,og man ønske<strong>de</strong> ikke længere, at <strong>de</strong>lærer stu<strong>de</strong>r<strong>en</strong><strong>de</strong> skulle bo for tæt på storby<strong>en</strong>.Det gjor<strong>de</strong> <strong>de</strong>m ”indbildske og ureligiøse”. Valget<strong>af</strong> <strong>en</strong> ny placering faldt på Jonstrup, hvor elevernessind og krop kunne få gavn <strong>af</strong> d<strong>en</strong> friske lufti <strong>de</strong> landlige omgivelser. Seminariet kom til atsætte sit præg på landsby<strong>en</strong>, indtil <strong>de</strong>t i 1955 flytte<strong>de</strong>til Kgs. Lyngby. I dag ejes bygningerne <strong>af</strong>Værløse Kommune.6 Her har <strong>de</strong>r tidligere været frugtplantage ognyttehaver, <strong>de</strong>r har fået lov til at vokse vildt. Nuoplever man <strong>en</strong> ej<strong>en</strong>dommelig blanding <strong>af</strong> på d<strong>en</strong><strong>en</strong>e si<strong>de</strong> <strong>de</strong> vil<strong>de</strong> planter, buske og træer, <strong>de</strong>r selvhar fun<strong>de</strong>t ind til områ<strong>de</strong>t – og på d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>si<strong>de</strong> resterne <strong>af</strong> kulturplanterne: æbletræer, mirabeller,brombær, japansk kvæ<strong>de</strong>, liguster, gyld<strong>en</strong>risog japansk pileurt.Nogle få hundre<strong>de</strong> meter længere mod vest er <strong>de</strong>r<strong>en</strong>dnu <strong>en</strong> nedlagt frugtplantage, hvor mange <strong>af</strong><strong>de</strong> gamle frugttræer står på terrasser op ad bakkeskråning<strong>en</strong>.Her græsser kvæg un<strong>de</strong>r træerne, ogman får <strong>en</strong> helt an<strong>de</strong>rle<strong>de</strong>s og næst<strong>en</strong> sydlandskoplevelse.7 På <strong>en</strong> græsskråning op imod skovbrynet ligger<strong>de</strong>r <strong>en</strong> række nyttehaver. I modsætning tilkolonihaver, må <strong>de</strong>r her ikke bygges huse og skure.Derfor fal<strong>de</strong>r nyttehaverne bedre ind i <strong>de</strong>tåbne landskab, <strong>en</strong>d kolonihaver ville have gjort<strong>de</strong>t.8 Egebjerg er et <strong>af</strong> <strong>de</strong> nyere bykvarterer, <strong>de</strong>rhar gjort <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong> smallere. Til g<strong>en</strong>gæl<strong>de</strong>r <strong>de</strong>t et byggeri, <strong>de</strong>r i sin byplan og arkitektur eret spænd<strong>en</strong><strong>de</strong> og nyskab<strong>en</strong><strong>de</strong> alternativ til <strong>de</strong>thøje betonbyggeri på d<strong>en</strong> <strong>en</strong>e si<strong>de</strong> og tæt-lav bebyggelsepå d<strong>en</strong> and<strong>en</strong>.9 Ros<strong>en</strong>dal er <strong>en</strong> <strong>af</strong> Ballerups udflytte<strong>de</strong> går<strong>de</strong>.D<strong>en</strong> er i dag kommunalt ejet og indrettet til fritidshjemog <strong>en</strong> byggelegeplads, hvor børn<strong>en</strong>e lærerat passe små husdyr og bygge efter økologiskeprincipper.10 Hareskovby. Tidligere gik Værløsebøn<strong>de</strong>rneskøer og græsse<strong>de</strong> her i <strong>de</strong>t åbne, småbakke<strong>de</strong>landskab. Det ændre<strong>de</strong>s sig, da Slangerupban<strong>en</strong>blev indviet i 1906. Ved d<strong>en</strong> nuvær<strong>en</strong><strong>de</strong> Birke vangopførtes <strong>en</strong> pavillon lige syd for Hareskov<strong>en</strong>,
hvor <strong>de</strong>r var station. Især om søndag<strong>en</strong> kunne køb<strong>en</strong>havnern<strong>en</strong>u med musikledsagelse gå fra station<strong>en</strong>g<strong>en</strong>nem skov<strong>en</strong>, over bakkerne til ”Hareskovpavillon<strong>en</strong>”,hvor <strong>de</strong>r blev spist og danset.I d<strong>en</strong> smukke natur, <strong>de</strong>r med jernban<strong>en</strong> var kommettæt på by<strong>en</strong>, blev <strong>de</strong>r nu i stor stil byggetsommerhuse. Især efter 2. verd<strong>en</strong>skrig blev sommerhus<strong>en</strong>eudskiftet med villaer. Områ<strong>de</strong>ts utalligesmåsøer og vandhuller har medført, at villaernei Hareskovby på <strong>en</strong> helt særlig må<strong>de</strong> har fåetnatur<strong>en</strong> ind i baghav<strong>en</strong>.11 Golfban<strong>en</strong>, <strong>de</strong>r blev anlagt i 1990 er off<strong>en</strong>tligttilgængelig. Det forudsætter g<strong>en</strong>sidig h<strong>en</strong>syntag<strong>en</strong>og respekt mellem spillere og <strong>de</strong> besøg<strong>en</strong><strong>de</strong>.12 Sømos<strong>en</strong> ligger som <strong>en</strong> blindtarm på <strong>Hjortespring</strong>skil<strong>en</strong>omgivet <strong>af</strong> parcelhus- og institutionsbyggeri.På <strong>en</strong> forårstur rundt om mos<strong>en</strong> kanman opleve d<strong>en</strong> omv<strong>en</strong>dte verd<strong>en</strong>: Der er megetroligt i <strong>de</strong> ikke særlig tr<strong>af</strong>i kere<strong>de</strong> bykvarterer – tilg<strong>en</strong>gæld larmer <strong>de</strong>t fra <strong>en</strong> festlig måge-komsamm<strong>en</strong>i d<strong>en</strong> store hættemågekoloni midt u<strong>de</strong> i mos<strong>en</strong>.<strong>Fra</strong> et fugletårn i kant<strong>en</strong> <strong>af</strong> mos<strong>en</strong> kan manobservere ikke bare livet i mågekoloni<strong>en</strong>, m<strong>en</strong>også være heldig at se nogle <strong>af</strong> <strong>de</strong> lidt sjældnerefuglearter, bl.a. sorthalset lappedykker, skægmejseog pungmejse.Græns<strong>en</strong> for <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>.13 Kil<strong>de</strong>gård<strong>en</strong> er <strong>en</strong> <strong>af</strong> landsby<strong>en</strong> Herlevs gamlebøn<strong>de</strong>rgår<strong>de</strong>, <strong>de</strong>r i begyn<strong>de</strong>ls<strong>en</strong> <strong>af</strong> 1800-talletfungere<strong>de</strong> som skole for landbobørn<strong>en</strong>e i <strong>Hjortespring</strong>.Også i dag kommer <strong>de</strong>r børn til Kil<strong>de</strong>gård<strong>en</strong>.M<strong>en</strong> nu er <strong>de</strong>t by<strong>en</strong>s børn – og <strong>de</strong> bliver hjulpet<strong>af</strong> skol<strong>en</strong>s naturvejle<strong>de</strong>re til at blive fortroligmed natur<strong>en</strong>.14 Træbank<strong>en</strong> er Herlev Kommunes samling <strong>af</strong>træer og buske i <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>. Der er navneskilteved <strong>de</strong> ca. 90 forskellige træarter.15 Smør- og Fedtmos<strong>en</strong>. Søerne i mos<strong>en</strong> er <strong>de</strong>lvistet resultat <strong>af</strong> <strong>en</strong> omfatt<strong>en</strong><strong>de</strong> tørvegravningisær un<strong>de</strong>r 1. og 2. verd<strong>en</strong>krig. I begge moser er<strong>de</strong>r et rigt og varieret dyre- og planteliv. Der erusædvanlig mange snoge i områ<strong>de</strong>t, og <strong>de</strong>r er registreretca. 200 forskellige fuglearter. I Smørmos<strong>en</strong>er <strong>de</strong>r <strong>en</strong>kelte ste<strong>de</strong>r nogle meget spænd<strong>en</strong><strong>de</strong>plantesamfund med bl.a. he<strong>de</strong>lyng, mosebølle,blåbær, tyttebær og mange slags tørvemos. Moserneblev fre<strong>de</strong>t i 1944, fordi man var bange for,at veje og byggeri skulle ø<strong>de</strong>lægge <strong>de</strong>t værdifuld<strong>en</strong>aturområ<strong>de</strong>. Ved <strong>en</strong> fornyet fredning i 2003blev fredningsområ<strong>de</strong>t udvi<strong>de</strong>t til også at omfattearealet ud<strong>en</strong> for selve moserne.ABallerup MuseumSe si<strong>de</strong> 153 for mere information.59105151548141336791112A 121 km
<strong>Hjortespring</strong>, vest – Jonstrup Vang604 På vandretur - 10 kmDet meste <strong>af</strong> tur<strong>en</strong> går g<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> vestlige <strong>de</strong>l<strong>af</strong> <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>. Her i d<strong>en</strong> smalleste <strong>af</strong>Køb<strong>en</strong>havns “grønne <strong>kiler</strong>” kan man opleve,hvordan by og land spiller samm<strong>en</strong>. Tur<strong>en</strong> gårg<strong>en</strong>nem et meget <strong>af</strong>veksl<strong>en</strong><strong>de</strong> landskab medgræss<strong>en</strong><strong>de</strong> dyr, dyrke<strong>de</strong> marker, lev<strong>en</strong><strong>de</strong> hegn,søer og nybygge<strong>de</strong> boligkvarterer. Un<strong>de</strong>rvejskommer man ig<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> gamle, spænd<strong>en</strong><strong>de</strong>og variere<strong>de</strong> statsskov, Jonstrup Vang.A På begge si<strong>de</strong>r <strong>af</strong> vej<strong>en</strong> vokser kæmpebjørneklo,<strong>de</strong>r for over 100 år sid<strong>en</strong> blev indført til lan<strong>de</strong>tfra Kaukasus som haveplante. De sidste 20-30år har d<strong>en</strong> bredt sig voldsomt på mange naturarealer.Bjørneklo udkonkurrerer <strong>de</strong> oprin<strong>de</strong>ligevil<strong>de</strong> blomster, og d<strong>en</strong>s s<strong>af</strong>t kan give alvorlig eksem.B Vi er i grænselan<strong>de</strong>t mellem land og by. Tur<strong>en</strong>går ig<strong>en</strong>nem et rigtigt landbrugslandskab medmarker og lev<strong>en</strong><strong>de</strong> hegn – og et øjeblik efter stårman ved kant<strong>en</strong> <strong>af</strong> d<strong>en</strong> nye bebyggelse på Østerhøj.Det spænd<strong>en</strong><strong>de</strong> landskab er et resultat <strong>af</strong> BallerupKommunes store plejeindsats. Markernedyrkes økologisk <strong>af</strong> Grantoftegaard, <strong>de</strong>r ligger iPe<strong>de</strong>rstrup.C Som for 200 år sid<strong>en</strong> kan man se kvæg, <strong>de</strong>rgræsser i skov<strong>en</strong>. Her lå <strong>en</strong> <strong>af</strong> områ<strong>de</strong>ts mangefrugtplantager, <strong>de</strong>r forsyne<strong>de</strong> køb<strong>en</strong>havnerne medstore mæng<strong>de</strong>r frugt. Man kan stadig se terrasserne,som man efter sydlandsk mønster hav<strong>de</strong> anlagtpå bakkeskråning<strong>en</strong>.D Køb<strong>en</strong>havns Amt har givet tilskud til at ryd<strong>de</strong>et tæt pilekrat, <strong>de</strong>r helt dække<strong>de</strong> hjørnet <strong>af</strong> mark<strong>en</strong>.Nu er <strong>de</strong>r skabt mulighed for, at <strong>de</strong>r om foråretkan stå vand i lavning<strong>en</strong> til glæ<strong>de</strong> for frøer ogtudser. Da vandhullet normalt tørrer ud om sommer<strong>en</strong>,kan <strong>de</strong>r ikke leve fi sk og rovinsekter. Detgiver haletudserne større chance for at overleve.E Det 200 år gamle st<strong>en</strong>gær<strong>de</strong> markerer græns<strong>en</strong>til statsskov<strong>en</strong>, Jonstrup Vang. Oprin<strong>de</strong>ligt tilhørteJonstrup Vang kong<strong>en</strong>, og d<strong>en</strong> blev allere<strong>de</strong>i 1600-tallet indhegnet. I d<strong>en</strong> lysåbne skov måtte<strong>de</strong>r ikke komme husdyr, fordi græsset skulle brugestil at lave hø til vinterfo<strong>de</strong>r.F Skygge fra d<strong>en</strong> tætte un<strong>de</strong>rskov forhindrer, at<strong>de</strong> høje, slanke egetræer danner “vanris” – små si<strong>de</strong>gr<strong>en</strong>e<strong>de</strong>r vokser ud fra stamm<strong>en</strong>. Om 100 årvil stammerne kunne bruges til fi nt, knastfrit møbelfinér – hvis altså <strong>de</strong>t er mo<strong>de</strong>rne til d<strong>en</strong> tid!G Der er <strong>en</strong> eksotisk stemning un<strong>de</strong>r <strong>de</strong> kæmpethuja,som står vest for skovsø<strong>en</strong> Lille Sejdam –også kal<strong>de</strong>t “Aphrodites Øje”. Selv om stammerneer tykke, er træerne ikke så gamle, som man skulletro – prøv selv at bestemme <strong>de</strong>res al<strong>de</strong>r ved attælle antallet <strong>af</strong> årringe på stubb<strong>en</strong>e! Øst for sø<strong>en</strong>står <strong>de</strong>r nogle store sitkagraner, <strong>de</strong>r ligesom kæmpethujastammer fra <strong>de</strong>t vestlige Nordamerika.H Dette stykke <strong>af</strong> skov<strong>en</strong> har Køb<strong>en</strong>havns Statsskovdistriktudlagt som “naturskov”, hvor <strong>de</strong>rkun sker træfældning i meget begrænset omfang.D<strong>en</strong> gamle eg hed<strong>de</strong>r “Gr<strong>en</strong>adér<strong>en</strong>” og er medsine 4-500 år formod<strong>en</strong>tlig skov<strong>en</strong>s ældste indbygger.Gr<strong>en</strong>adér<strong>en</strong> kæmper om lyset med <strong>de</strong> yngre,m<strong>en</strong> højere nabotræer.I Nord for Skovlystvej er <strong>de</strong>r et areal med 200-årige lin<strong>de</strong>træer. I dag er lin<strong>de</strong>træer et megetsjæld<strong>en</strong>t skovtræ, m<strong>en</strong> i bronzeal<strong>de</strong>r<strong>en</strong>s urskovevar lind<strong>en</strong> lige så almin<strong>de</strong>lig, som bøg<strong>en</strong> er <strong>de</strong>t idag. Dette stykke <strong>af</strong> skov<strong>en</strong> er udlagt som “urørtskov”.J I lysning<strong>en</strong> er <strong>de</strong>r bålplads og klatretræer.St<strong>en</strong>dyss<strong>en</strong> i nord<strong>en</strong>d<strong>en</strong> <strong>af</strong> lysning<strong>en</strong> er <strong>en</strong> begravelsespladsfra oldtid<strong>en</strong>.K Med sin lille indkøbsga<strong>de</strong>, hus<strong>en</strong>es livlige farverog <strong>en</strong> spænd<strong>en</strong><strong>de</strong> arkitektur adskiller Egebjergsig fra mange nybygge<strong>de</strong> kvarterer. De gamlelergrave fra <strong>de</strong>t tidligere Egebjerg Teglværk ernu landsbyga<strong>de</strong>kær.L Her var <strong>de</strong>r tidligere nyttehaver, som nu erved at springe i skov. Det er forklaring<strong>en</strong> på, at<strong>de</strong>r mellem <strong>de</strong> “vil<strong>de</strong>” planter er usædvanlig mangehaveplanter, bl.a. japansk pileurt, rynket rose,liguster, sildig gyld<strong>en</strong>ris, lupin, berberis, japanskkvæ<strong>de</strong>, ribs, brombær, mirabeller og æbler. Maner velkomm<strong>en</strong> til at smage på bær og frugter!
61SkovvejTur<strong>en</strong> er ca. 10 km og starter og slutter på d<strong>en</strong> lilleP-plads på Jonstrupvej – se <strong>de</strong>t lille skilt i vejkant<strong>en</strong>.På største<strong>de</strong>l<strong>en</strong> <strong>af</strong> rut<strong>en</strong> følges anlagte stier eller småveje – m<strong>en</strong> <strong>de</strong>r er <strong>de</strong>le <strong>af</strong> tur<strong>en</strong>, <strong>de</strong>r går ad trampestier,langs marker, g<strong>en</strong>nem kvægfol<strong>de</strong> og ad småskovstier. Rut<strong>en</strong> har ikke særskilt <strong>af</strong>mærkning, ogman må følge godt med på kortet for at fi n<strong>de</strong> vej.123APVed d<strong>en</strong> rø<strong>de</strong> pæl går man fra grusvej<strong>en</strong> til v<strong>en</strong>stre oplangs hegnet, fi n<strong>de</strong>r overgang<strong>en</strong> over grøft<strong>en</strong> og fortsætterop langs <strong>de</strong>t lev<strong>en</strong><strong>de</strong> hegn – undgå at gå i <strong>af</strong>grø<strong>de</strong>rne!Efter ”Gr<strong>en</strong>adér<strong>en</strong>” følger man d<strong>en</strong> lille skovsti tilhøjre, passerer d<strong>en</strong> første skovvej og går til højre adskovvej nr. 2.Gå til v<strong>en</strong>stre og følg sti<strong>en</strong> ved skiltet, <strong>de</strong>r viser tilEgebjerg.Udvalgte seværdighe<strong>de</strong>rP-plads0500 mTil Måløv Station1CEDGFTil Ballerup StationJonstrupvejBBAPL3K2IHJ
626 På vandretur - 3 kmSmør- og Fedtmos<strong>en</strong>Som <strong>en</strong> grøn oase ligger Smør- og Fedtmos<strong>en</strong>klemt in<strong>de</strong> mellem Hillerødmotorvej<strong>en</strong>, Værebrovejog Klausdalsbrovej. På vandretur<strong>en</strong>kommer man i kontakt med mange typer natur– fra <strong>de</strong> vå<strong>de</strong>ste partier med sump, sø oggamle tørvegrave over krat og småskove til tørreområ<strong>de</strong>r med græs og buske, hvor <strong>de</strong>r græsserfår og heste. Der er mange fugle i områ<strong>de</strong>t,og om foråret kan man høre sang<strong>en</strong> frablandt andre nattergal, rørsanger og tornsanger.Moserne har <strong>en</strong> større bestand <strong>af</strong> snogeog et rigt planteliv med over 200 arter. Områ<strong>de</strong>tblev fre<strong>de</strong>t i 1943.A Boghve<strong>de</strong>holm kal<strong>de</strong>s <strong>de</strong>t højtligg<strong>en</strong><strong>de</strong> arealmellem Fedtmos<strong>en</strong> og Smørmos<strong>en</strong>. Form<strong>en</strong>tlighar <strong>de</strong>r tidligere været dyrket boghve<strong>de</strong>. Nu omdage er <strong>de</strong>r heste i områ<strong>de</strong>t, som tumler sig påd<strong>en</strong> store græsfælled, hvor <strong>de</strong>r vokser tjørne- ogros<strong>en</strong>buske samt bævreasp, pil og gyld<strong>en</strong>ris. Sjagger<strong>en</strong>ses ofte på <strong>de</strong>t åbne græsareal på jagt efterinsektlarver og and<strong>en</strong> fø<strong>de</strong>, som d<strong>en</strong> bringer tilungerne i <strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong><strong>de</strong> ynglekoloni.B Fedtmos<strong>en</strong>s navn er måske <strong>en</strong> h<strong>en</strong>tydningtil, at <strong>en</strong> mose er et sted hvor jord<strong>en</strong> er fedtet,mørkt og slimet. En and<strong>en</strong> forklaring går på, atd<strong>en</strong> nærligg<strong>en</strong><strong>de</strong> Boghvedholm min<strong>de</strong>r om et“fed” (landtange), hvor<strong>af</strong> navnet Fedtmos<strong>en</strong> eropstået. Herfra til at kal<strong>de</strong> d<strong>en</strong> and<strong>en</strong> mose forSmørmos<strong>en</strong>, er <strong>de</strong>r ikke så langt! Begge moser ogBoghve<strong>de</strong>holm blev fre<strong>de</strong>t i 1943. Sid<strong>en</strong> d<strong>en</strong> tidhar landskabet imidlertid ændret karakter fra etåb<strong>en</strong>t mose- og græsningsområ<strong>de</strong> til <strong>en</strong> mere tilgroettilstand med træer og buske. En ny fredningfra 2004 in<strong>de</strong>hol<strong>de</strong>r bestemmelser om naturplejeog udvi<strong>de</strong>r fredning<strong>en</strong> til <strong>de</strong>t dobbelte areal,så <strong>de</strong> åbne landområ<strong>de</strong>r nu også er med.C Tibberup Å har sit udspring ved Smørmos<strong>en</strong>.Herfra løber å<strong>en</strong> i nordvestlig retning modSøn<strong>de</strong>rsø i Værløse, hvor d<strong>en</strong> mø<strong>de</strong>r Jonstrup Å,<strong>de</strong>r efter udløbet i Værebro Å <strong>en</strong><strong>de</strong>r i Roskil<strong>de</strong>Fjord. Tibberup Å og <strong>de</strong> to moser ligger geologiskset i bund<strong>en</strong> <strong>af</strong> <strong>en</strong> bred tunneldal, som blevskabt un<strong>de</strong>r d<strong>en</strong> sidste istid. Her lå <strong>en</strong>gang <strong>en</strong>stor sø – Tibberup Sø. Skråningerne ned mod“sø<strong>en</strong>” er 10-20 meter høje, og ses i dag ty<strong>de</strong>ligst,når man fra dalbund<strong>en</strong> kikker mod Klausdalsbrovej.D Ny sø. Mange vandhuller og søer i Smør- ogFedtmos<strong>en</strong> er skabt ved tørvegravning un<strong>de</strong>r 1.og 2. verd<strong>en</strong>skrig. D<strong>en</strong>ne langstrakte sø er doglangt nyere og er fremkommet ved opr<strong>en</strong>sning ogudvi<strong>de</strong>lse <strong>af</strong> nogle tilgroe<strong>de</strong> vandhuller i 1995.Herlev Kommune har stået for arbej<strong>de</strong>t, m<strong>en</strong>sKøb<strong>en</strong>havns Amt har givet økonomisk støtte. I2004 er <strong>de</strong>r foretaget <strong>en</strong>dnu <strong>en</strong> udvi<strong>de</strong>lse <strong>af</strong> sø<strong>en</strong>sareal. Amtet har g<strong>en</strong>nem <strong>de</strong> s<strong>en</strong>ere år givet tilskudtil <strong>en</strong> række naturforbedr<strong>en</strong><strong>de</strong> projekter ihele områ<strong>de</strong>t, for eksempel opr<strong>en</strong>sning og etablering<strong>af</strong> vandhuller til pad<strong>de</strong>r og opsætning <strong>af</strong>hegn, så får og kreaturer kan <strong>af</strong>græsse tilgroe<strong>de</strong>områ<strong>de</strong>r. Ved sø<strong>en</strong> kan man opleve grågæs ogknopsvaner på nærmeste hold, ofte med et kuldgæslinger eller unger efter sig. Pas på ikke at kommefor tæt på svanerne, når <strong>de</strong> har unger. Svan<strong>en</strong>kan være temmelig “beskytt<strong>en</strong><strong>de</strong>” overfor sit <strong>af</strong>kom!E Planter i vejkant<strong>en</strong>. Selvom d<strong>en</strong>ne <strong>de</strong>l <strong>af</strong>vandretur<strong>en</strong> er præget <strong>af</strong> støj fra Hillerødmotorvej<strong>en</strong>,kan <strong>de</strong>t godt betale sig at sætte tid <strong>af</strong> til atkikke på blomster. På vejskråningerne vokser storeog farverige planter som musevikke, dueurt,gyld<strong>en</strong>ris og pastinak.F Tørvegrav<strong>en</strong>, som man her kommer gansketæt på, er i sommerperiod<strong>en</strong> næst<strong>en</strong> dækket <strong>af</strong>d<strong>en</strong> smukke hvidblomstre<strong>de</strong> sumpplante kærmysse,som er <strong>en</strong> forholdsvis sjæld<strong>en</strong> plante.Langs kant<strong>en</strong> vokser almin<strong>de</strong>lig mjødurt, lådd<strong>en</strong>dueurt og bittersød natskygge.
Hillerødmotorvej<strong>en</strong>Ring 463VærebrovejFGråpilevejAB1F21EC21Tur<strong>en</strong> er 3 km og velegnet for kørestolsbrugere, dad<strong>en</strong> hele vej<strong>en</strong> forløber på et jævnt og kørefast un<strong>de</strong>rlag<strong>af</strong> asfalt eller grus. I kørestol er rut<strong>en</strong> lettestat g<strong>en</strong>nemføre ved at køre mod uret (rækkefølg<strong>en</strong>A-F), hvor terrænstigningerne maksimalt er 1:18.Rut<strong>en</strong> har ikke særskilt <strong>af</strong>mærkning, m<strong>en</strong> følgereksister<strong>en</strong><strong>de</strong> stier. Der er bor<strong>de</strong> og bænke flereste<strong>de</strong>r i områ<strong>de</strong>t.D1 Terrænstigning på max. 1:18.2 Vær opmærksom på cyklister på cykelsti<strong>en</strong> langsHillerødmotorvej<strong>en</strong>.Mulighed for g<strong>en</strong>vej.A Udvalgte seværdighe<strong>de</strong>rKlausdalsbrovej0200 m
Lille Hareskov – Egebjerge6419 På vandretur - 6 kmVandrerut<strong>en</strong> ligger i et grænseområ<strong>de</strong>, hvor<strong>de</strong> tre kommuner Herlev, Ballerup og Værløsemø<strong>de</strong>s. På tur<strong>en</strong> kommer man rundt i grænselan<strong>de</strong>tmellem by og natur. <strong>Fra</strong> startste<strong>de</strong>t vedSkovlystvej går tur<strong>en</strong> g<strong>en</strong>nem Lille Hareskov,<strong>de</strong>r regnes blandt <strong>de</strong> ældste skove i Danmark.I skov<strong>en</strong> bestiges <strong>en</strong> række bakker – Egebjerge– hvorefter tur<strong>en</strong> fortsætter g<strong>en</strong>nem villakvarterer,med små naturperler som vandhuller,søer, moser og vandløb.A Langs Gisselfeld<strong>en</strong>g<strong>en</strong> løber Tibberup Å og<strong>en</strong> række brønddæksler vidner om, at <strong>de</strong>r indvin<strong>de</strong>svand til Hovedstad<strong>en</strong>s befolkning. På d<strong>en</strong>mere tørre <strong>de</strong>l <strong>af</strong> <strong>en</strong>g<strong>en</strong> har Køb<strong>en</strong>havns Skovdistriktetableret fire bålpladser til brug for skov<strong>en</strong>sgæster. Er man efter målti<strong>de</strong>t blevet mæt og træt,kan man overnatte i d<strong>en</strong> åbne træhytte (shelter),som står i skovkant<strong>en</strong>. I dagtimerne er d<strong>en</strong> reserverettil Køb<strong>en</strong>havns Kommunes børnehaver. Tilbørn og barnlige sjæle er <strong>de</strong>r go<strong>de</strong> klatretræer ogreb til at svinge sig i.B Harrevads Bro ligger på et sted, <strong>de</strong>r g<strong>en</strong>nemårhundre<strong>de</strong>r har fungeret som bro eller va<strong>de</strong>stedfor rejs<strong>en</strong><strong>de</strong>. I mid<strong>de</strong>lal<strong>de</strong>r<strong>en</strong> var områ<strong>de</strong>t overfartsstedfor rejs<strong>en</strong><strong>de</strong> mellem Roskil<strong>de</strong> og Øresundvia Fiskebæk. D<strong>en</strong> nuvær<strong>en</strong><strong>de</strong> bro er lavet i1960’erne <strong>af</strong> cem<strong>en</strong>trør, m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> gamle bros granitst<strong>en</strong>ligger <strong>en</strong>dnu som <strong>en</strong> st<strong>en</strong>dynge ved sid<strong>en</strong><strong>af</strong>.C Djævel<strong>en</strong> hører til blandt Hareskov<strong>en</strong>s mestmærkværdige gamle egetræer. Før <strong>en</strong> storm i1981 blæste <strong>de</strong>t meste <strong>af</strong> Djævel<strong>en</strong>s trækrone <strong>af</strong>,ligne<strong>de</strong> d<strong>en</strong> <strong>en</strong> djævlehånd, som strakte sine langefi ngre mod himl<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> har sid<strong>en</strong> h<strong>en</strong> rettetsig, m<strong>en</strong> er så hul i stamm<strong>en</strong>, at et barn kan gemmesig i d<strong>en</strong>.D Naturskov. Skov<strong>en</strong> mellem Gisselfeld<strong>en</strong>g<strong>en</strong>og Skelvej er udlagt som naturskov. Det bety<strong>de</strong>r,at drift<strong>en</strong> er indrettet på <strong>en</strong> sådan må<strong>de</strong>, at naturværdierneprioriteres meget højt. En naturv<strong>en</strong>ligdriftsform er plukhugst, hvor man nøje udvælger<strong>de</strong> træer, som skal fæl<strong>de</strong>s og la<strong>de</strong>r rest<strong>en</strong> stå. Medtid<strong>en</strong> vil man kunne fi n<strong>de</strong> træer i forskellig høj<strong>de</strong>og tykkelse tæt på hinand<strong>en</strong>. Det giver go<strong>de</strong>betingelser for fugle, insekter og svampe. Vilman give <strong>en</strong>dnu bedre betingelser, skal skovdrift<strong>en</strong>helt ophøre og skov<strong>en</strong> udlægges som urørtskov, som <strong>de</strong>t er tilfæl<strong>de</strong>t med arealet nær Skovlystvej.E St<strong>en</strong>dyss<strong>en</strong> på d<strong>en</strong> åbne plads i skov<strong>en</strong>, stårmarkant i <strong>de</strong>t meget bakke<strong>de</strong> terræn – <strong>de</strong> såkaldteEgebjerge. Tæt ved dyss<strong>en</strong> er <strong>de</strong>r bålplads, legetræerfor børn<strong>en</strong>e og <strong>en</strong> <strong>af</strong>mærket motionsrute på1,2 km. Rundt omkring i Hareskov<strong>en</strong>e fi n<strong>de</strong>s <strong>de</strong>rseks rund- og langdysser, som er anlagt i bon<strong>de</strong>st<strong>en</strong>al<strong>de</strong>r<strong>en</strong>til begravelse <strong>af</strong> landsby<strong>en</strong>s dø<strong>de</strong>.F Vesterled Sø er på alle si<strong>de</strong>r omgivet <strong>af</strong> huseog må betegnes som bynatur med stor rekreativværdi for <strong>de</strong> omkringbo<strong>en</strong><strong>de</strong>. Tibberup Å løberg<strong>en</strong>nem sø<strong>en</strong>. Sø<strong>en</strong>s navn skyl<strong>de</strong>s, at <strong>de</strong>r tidligerehar ligget <strong>en</strong> stor gård med navnet Vesterledgårdtæt på sø<strong>en</strong>. I 1830’erne tilhørte områ<strong>de</strong>t <strong>en</strong>mand ved navn J<strong>en</strong>s Ulaner, og sø<strong>en</strong> blev kaldtUlanersø. At <strong>de</strong>r også har været gravet tørv vidner<strong>en</strong>dnu et navn om: Tørvehullet.G Tibberup Å har sit udspring i Smørmos<strong>en</strong>kun to kilometer øst herfra. D<strong>en</strong> fortsætter inordvestlig retning mod Søn<strong>de</strong>rsø, hvor d<strong>en</strong> løbersamm<strong>en</strong> med Jonstrup Å og s<strong>en</strong>ere via VærebroÅ til udløbet ved Roskil<strong>de</strong> Fjord. Å<strong>en</strong> dannerkommunegrænse mellem Herlev og Værløse kommuner.H ”Sortemose” kunne man kal<strong>de</strong> <strong>de</strong>tte lille søogsumpområ<strong>de</strong> for <strong>en</strong>d<strong>en</strong> <strong>af</strong> Sortemosevej i Herlev.Som så mange andre <strong>af</strong> d<strong>en</strong> slags områ<strong>de</strong>r,hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>t i mange år været stærkt tilgroet medbuske og høje planter. En beboerfor<strong>en</strong>ing søgte i2003 Køb<strong>en</strong>havns Amt om p<strong>en</strong>ge til at fjernekrat og etablere <strong>en</strong> sø. Amtet gav tilskud til projektet,som ikke kun giver bedre forhold for dyrog planter, m<strong>en</strong> også bedre udsigt og lys for beboerne.I Gisselfeld Bro er form<strong>en</strong>tlig fra 1500-talletog har samme opbygning som Harrevad Bro hav<strong>de</strong>,før d<strong>en</strong> blev r<strong>en</strong>overet. De oprin<strong>de</strong>lige kvadretil begge broer stammer måske fra KnardrupKloster, som lå nær ved.
CBDAPE1Elme AlléTibberup ÅHareskov StationVærløse KommuneHGFSortemosevejHerlev KommuneÅfal<strong>de</strong>tPusterholm<strong>en</strong>465SkovbovængetHerlev KommuneBallerup KommuneTibberup ÅSyv<strong>en</strong><strong>de</strong>husvejKastebjergvejSkovlystvejTur<strong>en</strong> er på 6 km og starter og slutter ved parkeringsplads<strong>en</strong>i Lille Hareskov nær Gisselfeldbro påSkovlystvej. Rut<strong>en</strong> har ikke særskilt <strong>af</strong>mærkning,m<strong>en</strong> følger eksister<strong>en</strong><strong>de</strong> veje og stier.Y<strong>de</strong>rligere information: Skov- og Naturstyrels<strong>en</strong>svandretursfol<strong>de</strong>r nr. 16 ”Hareskov<strong>en</strong>e”.1234APVed granskov<strong>en</strong> drejes til v<strong>en</strong>stre fra Skelvej ned add<strong>en</strong> lille sti.Hold til højre og gå ad d<strong>en</strong> bre<strong>de</strong>ste sti.Gå ud ad skov<strong>en</strong> g<strong>en</strong>nem åbning<strong>en</strong> i skovdiget ogdrej <strong>de</strong>refter til v<strong>en</strong>stre ned ad gang- og cykelsti<strong>en</strong>langs diget. Rut<strong>en</strong> fortsætter ad Kastebjergvej.Gå ned ad d<strong>en</strong> smalle asfaltere<strong>de</strong> sti.KommunegrænseUdvalgte seværdighe<strong>de</strong>rP-pladsStation0500 mI23StartPBallerup KommuneSkovlystvejVærløse KommuneTibberup ÅSkelvej
669 På cykeltur - 7 km<strong>Hjortespring</strong> østPå cykeltur<strong>en</strong> i d<strong>en</strong> østlige <strong>de</strong>l <strong>af</strong> <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>kan man opleve et meget varieret landskab.<strong>Fra</strong> Smør- og Fedtmos<strong>en</strong>s sumpe<strong>de</strong> terrænmed <strong>en</strong> mosaik <strong>af</strong> mosehuller, tilgroe<strong>de</strong>områ<strong>de</strong>r og små <strong>af</strong>græsse<strong>de</strong> <strong>en</strong>ge, g<strong>en</strong>nem <strong>de</strong>tåbne og dyrke<strong>de</strong> land, til <strong>en</strong> velfriseret golfbane.<strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong> er <strong>en</strong> <strong>de</strong>l <strong>af</strong> Fingerplan<strong>en</strong>fra 1947, som beskrev <strong>en</strong> udvikling <strong>af</strong>Storkøb<strong>en</strong>havn i byfingre adskilt <strong>af</strong> grønne<strong>kiler</strong>, <strong>de</strong>r skulle sikre adgang til frisk luft ogrekreative områ<strong>de</strong>r for storby<strong>en</strong>s befolkning.A Smør- og Fedtmos<strong>en</strong> er med sine småsøer ogtilgroe<strong>de</strong> moser et værdifuldt naturområ<strong>de</strong> medstore rekreative interesser. Moserne har et rigtfugleliv, og om foråret er <strong>de</strong>r mulighed for at oplevelivlig og <strong>af</strong>veksl<strong>en</strong><strong>de</strong> fuglesang fra blandt an<strong>de</strong>tnattergal og rørsanger. I områ<strong>de</strong>t fi n<strong>de</strong>s omkring100 forskellige fuglearter, over 200 plantearterog <strong>en</strong> større bestand <strong>af</strong> snoge. Langs stierneer <strong>de</strong>r mange ste<strong>de</strong>r opstillet bor<strong>de</strong> og bænke.Størstepart<strong>en</strong> <strong>af</strong> moserne blev fre<strong>de</strong>t i 1943. Sid<strong>en</strong>har <strong>en</strong> naturlig vækst <strong>af</strong> træer og buske ændretområ<strong>de</strong>ts karakter, så <strong>de</strong>t i dag ikke længerefremstår som et åb<strong>en</strong>t moseområ<strong>de</strong>. Køb<strong>en</strong>havnsAmt har samm<strong>en</strong> med Herlev og Gladsaxe Kommuner,mo<strong>de</strong>rniseret fredning<strong>en</strong>, blandt an<strong>de</strong>tfor at gøre <strong>de</strong>t muligt at hol<strong>de</strong> mos<strong>en</strong> åb<strong>en</strong> ved atryd<strong>de</strong> træer og krat.B Fugletårnet er opført i d<strong>en</strong> mest fuglerige <strong>de</strong>l<strong>af</strong> Smørmos<strong>en</strong>. Herfra er <strong>de</strong>r <strong>en</strong> fi n udsigt over<strong>de</strong> store vandhuller efter tidligere tørvegravning.Tårnet er opført med økonomisk støtte fra Køb<strong>en</strong>havnsAmt.C Træbank<strong>en</strong>, med <strong>en</strong> samling <strong>af</strong> <strong>de</strong> mest almin<strong>de</strong>ligedanske træer og buske, er anlagt <strong>af</strong>Herlev Kommune. Der er plantet cirka 90 artersom er forsynet med navneskilte. I træbank<strong>en</strong>fi n<strong>de</strong>s <strong>en</strong> bålplads med 2 shelters (læskure), hvor<strong>de</strong>t er muligt at overnatte – og i et indhegnethjørne (Hun<strong>de</strong>skov<strong>en</strong>) må hun<strong>de</strong> løbe frit omkring.Flere ste<strong>de</strong>r i områ<strong>de</strong>t er <strong>de</strong>r opstillet bor<strong>de</strong>og bænke.D Kil<strong>de</strong>gård<strong>en</strong> er indrettet som børn<strong>en</strong>aturc<strong>en</strong>termed un<strong>de</strong>rvisnings- og udstillingsfaciliteterfor Herlev Kommunes børnehaver og skoler.Markerne omkring Kil<strong>de</strong>gård<strong>en</strong> dyrkes med økologiskvekseldrift, og i sommerhalvåret græsser<strong>de</strong>r skotsk højlandskvæg i <strong>en</strong> <strong>af</strong> indhegningerne.E <strong>Hjortespring</strong>ba<strong>de</strong>t er om sommer<strong>en</strong> friluftsbad.Det er åb<strong>en</strong>t fra midt i maj til slutning<strong>en</strong> <strong>af</strong>august måned.F På golfban<strong>en</strong> vest for <strong>Hjortespring</strong>ba<strong>de</strong>t er<strong>de</strong>t tilladt at fær<strong>de</strong>s på stierne mellem banerne.Det kræver at spillere og gæster som fær<strong>de</strong>s i områ<strong>de</strong>t,viser hinand<strong>en</strong> h<strong>en</strong>syn. I golfklubhusetfi n<strong>de</strong>s <strong>en</strong> c<strong>af</strong>é, hvor alle er velkomne. Områ<strong>de</strong>trummer <strong>de</strong>sud<strong>en</strong> ri<strong>de</strong>skole og idrætsanlæg.G Svanesø<strong>en</strong> er <strong>en</strong> <strong>af</strong> <strong>de</strong> mange smukke småsøerved Tibberup Å. I sø<strong>en</strong> vokser åkan<strong>de</strong>r og <strong>de</strong>rer fi ne mulighe<strong>de</strong>r for at fi ske med net efter smådyr.D<strong>en</strong> naturlige balance i sø<strong>en</strong> er ø<strong>de</strong>lagt <strong>af</strong>overfodring <strong>af</strong> fugl<strong>en</strong>e, og Herlev Kommune opfordrer<strong>de</strong>rfor folk til at begrænse fodring<strong>en</strong>.
1Til Skovbrynet StationGråpilevejCFEGDB67Cykeltur<strong>en</strong> er <strong>en</strong> rundtur som kan starte ved Gråpilevej.Tur<strong>en</strong> er 7 km og har ikke <strong>en</strong> særskilt <strong>af</strong>mærkning,m<strong>en</strong> følger eksister<strong>en</strong><strong>de</strong> veje og stier.1ATur<strong>en</strong> kan startes ved Skovbrynet Station, hvorfra <strong>de</strong>rad sti<strong>en</strong> langs motorvej<strong>en</strong> er ca. 1,5 km til Gråpilevej.Udvalgte seværdighe<strong>de</strong>r0500 mAAKippingevejKlausdalsbrovejTibbevang<strong>en</strong>Skin<strong>de</strong>rskovvejKlubhus
6810 På cykeltur - 11 km<strong>Hjortespring</strong> vestMed start og slut ved Måløv Station er cykelrut<strong>en</strong><strong>en</strong> rundtur g<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> vestlige <strong>de</strong>l <strong>af</strong><strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>. <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong> danneret smalt, grønt bælte mel lem Bagsværd og Måløv.Det meget begrænse<strong>de</strong> naturområ<strong>de</strong> udnyttespå flere må<strong>de</strong>r <strong>af</strong> <strong>de</strong> mange m<strong>en</strong>nesker,<strong>de</strong>r bor langs kil<strong>en</strong>. Trods <strong>de</strong>t, vil man på cykeltur<strong>en</strong>opleve <strong>en</strong> rig natur i et uspoleretlandskab <strong>af</strong> stor skønhed.A Østerhøj. På d<strong>en</strong> 48 meter høje bakke er <strong>de</strong>ropført et nyt boligområ<strong>de</strong>. Byudvikling<strong>en</strong> stopperved græns<strong>en</strong> til <strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>, <strong>de</strong>r er friholdtfor bebyggelse.B Gør et stop og nyd synet <strong>af</strong> d<strong>en</strong> smukke sø. I<strong>Hjortespring</strong>kil<strong>en</strong>s småbakke<strong>de</strong> landskab er <strong>de</strong>ret utal <strong>af</strong> små søer og vandhuller. Vandhullerneblev oprin<strong>de</strong>lig dannet ved <strong>af</strong>slutning<strong>en</strong> <strong>af</strong> istid<strong>en</strong>,hvor <strong>de</strong>r i <strong>de</strong>tte områ<strong>de</strong> var efterladt store isklumper,som da <strong>de</strong> smelte<strong>de</strong> danne<strong>de</strong> vandfyldtefordybninger. S<strong>en</strong>ere omdanne<strong>de</strong>s <strong>de</strong> fleste <strong>af</strong> dissesmåsøer til moser, indtil tørvegravning un<strong>de</strong>r<strong>de</strong> to verd<strong>en</strong>skrige ig<strong>en</strong> efterlod et landskab fyldtmed vandhuller.C Huset bag <strong>de</strong>t store lin<strong>de</strong>træ er et fi nt bevarethusmandssted. Hele kvarteret ved Fuglehavevejligger på husmandslod<strong>de</strong>r, <strong>de</strong>r for 200 år sid<strong>en</strong>blev udstykket fra d<strong>en</strong> gamle Måløv landsby.Husmandsste<strong>de</strong>rne blev placeret på d<strong>en</strong> magrejord i Måløv Krat – helt heru<strong>de</strong> ved sogneskellettil Ballerup.D <strong>Fra</strong> bænk<strong>en</strong> oppe på skrænt<strong>en</strong> er <strong>de</strong>r <strong>en</strong> fi nudsigt over dalstrøget og skovbrynet ind modJonstrup Vang. Træer, buske og siv har gradvistlukket for udsynet. Med støtte fra Køb<strong>en</strong>havnsAmt er <strong>en</strong> række vandhuller blevet opr<strong>en</strong>set ogstore arealer er indhegnet. Dyr<strong>en</strong>es <strong>af</strong>græsninggiver et åb<strong>en</strong>t landskab, som kommer til at ligne<strong>de</strong>t græsningsoverdrev, hvor Ballerupbøn<strong>de</strong>rnefør i tid<strong>en</strong> hav<strong>de</strong> <strong>de</strong>res får og kreaturer gå<strong>en</strong><strong>de</strong>.E D<strong>en</strong> gamle frugtplantage. Til højre for sti<strong>en</strong>er <strong>de</strong>r et helt specielt landskab, hvor gamleknudre<strong>de</strong> frugttræer står mellem pile- og tjørnebuske.Bestan<strong>de</strong> <strong>af</strong> havestau<strong>de</strong>r – blandt an<strong>de</strong>tkanadisk gyld<strong>en</strong>ris og japansk pileurt – dannerstore ”øer” mellem vil<strong>de</strong> græsser og blomsterplanter.Vi står i <strong>en</strong> nedlagt frugtplantage og små nyttehaver,<strong>de</strong>r er overladt til sig selv.Arealet ejes <strong>af</strong> Ballerup Kommune, og <strong>de</strong>t er tilladtat plukke æbler og bær!F I kil<strong>en</strong>s nyttehaver kan beboere i BallerupKommune få jord un<strong>de</strong>r negl<strong>en</strong>e og dyrke grøntsagereller blomster. I nyttehaverne må <strong>de</strong>r ikkebygges huse eller skure. Derfor føjer nyttehavernesig – bedre <strong>en</strong>d kolonihaver – ind i landskabet.G I kant<strong>en</strong> <strong>af</strong> Bræn<strong>de</strong>mos<strong>en</strong> har kæmpebjørneklo<strong>en</strong>bredt sig. D<strong>en</strong> store plante, som stammerfra Kaukasus, er blevet et problem især på lavtligg<strong>en</strong><strong>de</strong>arealer, fordi d<strong>en</strong> skygger alle andre plantervæk. At bekæmpe bjørneklo<strong>en</strong> er vanskeligt –d<strong>en</strong> kan rodstikkes, skæres ned eller på store arealergræsses ned <strong>af</strong> får eller kvæg.H I landsby<strong>en</strong> Pe<strong>de</strong>rstrup, går <strong>de</strong>r fritgå<strong>en</strong><strong>de</strong>køer, får, grise og heste på markerne. Besøg <strong>de</strong>tøkologiske landbrug Grantoftegård, gårdbutikk<strong>en</strong>,Ballerup Egnsmuseum eller få økologiskmad på traktørste<strong>de</strong>t ”Store Peters Hus”.I Selv om man på alle si<strong>de</strong>r er tæt på bymæssigbebyggelse, cykler man på vej<strong>en</strong> g<strong>en</strong>nem Pe<strong>de</strong>rstrupNaturpark i et åb<strong>en</strong>t landbrugsland medbølg<strong>en</strong><strong>de</strong> kornmarker og højt til himl<strong>en</strong>.
1DEFFTur<strong>en</strong> er 11 km og løber hele vej<strong>en</strong> på et fastun<strong>de</strong>rlag <strong>af</strong> asfalt eller grus. D<strong>en</strong> har ikke <strong>en</strong>særskilt <strong>af</strong>mærkning, m<strong>en</strong> følger eksister<strong>en</strong><strong>de</strong>småveje og cykelstier.Drej ad sti<strong>en</strong> til højre lige ved fod<strong>en</strong> <strong>af</strong> bakk<strong>en</strong>– dér hvor skov<strong>en</strong> begyn<strong>de</strong>r.1Udvalgte seværdighe<strong>de</strong>rStationGAA2BC500 mBallerup Station69JonstrupvejLin<strong>de</strong>bjergvejBallerup ByvejMåløv StationI0HTørveslettevejSmørum ParkvejMåløv Byvej