else og stald under et og samme tag, mens derblev afdækket ro sikre som hus 13 og 14 og rremulige kone huse. Derri! kom et par plenermed blåmuslingeskaller. Endvidere blev derafdækket en meget sror og fin brolægning vedhus l og hus 13 (fig. 4). På samme måde somved Tåbe! I lå også brandromrer her i de øvrelag.Fordelingen af de kone og lange huse afspejlertidens traditionelle gård med et langhus og1-2 småhuse (Bech 1984,1985). I Tåbelliggerde større huse i den nordlige del, og omrrem pårække. Syd herfor findes de små bygninger,hvis indgang er vendt mod langhuset (fig.5).De første gårde blev bygget direkre oven påen ældre dyrkningsflade, og flere steder sås ardfureri den sandede, gullige undergrund. Menhvor mange samtidige gårdanlæg der oprindelighar været, er umuligt at sige noget sikkenom ud fra de begrænsede udgravningsarealer.Det kan forsigtigt amages, at Tåbelhøjen harrepræsemeret et lille landsbysamfund medmåske 6-1 O gårde.Figur 5. Det korte hus D] fra Tåbel I medsolidt lergulv og en kraftig indgangsbrolægning.Setfra nordDateringDe mange lerkarskår fra huse og stenlægningerindikerer, at de ro bebyggelser blev anlagt iårhundredet før Kr. f., og ophørte ca. 150 e.Kr. f. Det samme er tilfældet på Mariesminde.Måske som følge af en større brand, for i hvenfald er der alle tre steder konstateret mangebrandromter i byhøjens yngsre fase. Der såsingen tegn på yngre bosænelser, som det ellersofte er tilfældet. Så måske er indbyggerne fortrukkettil andre pladser, f.eks. Vestervig, dereksisterer ind i 400-tallet (Kaul 1991, 59).Figur 4. Stor og kompliceret brolægning, somLøber fra hus l mod hus 13 i Tåbel II.Bemærk de afgrænsede områder, hvor bunden erbelagt med små sten eller ralDe korte huseI århundrederne omkring Kr. f. besrod den traditionellegård af et langhus samt en eller romindre sidebygninger. I det lange hus boedefolk og fæ under et og samme tag, mens brugen28
af de korte huse har været mere omdiskuteret,og da ikke mindst når talen har været om deerhvervsmæssige forhold. De er blevet opfattetsom værksteder, lagerrum eller simpelthen somaftægtshuse. De har naturligvis været brugt tilforskellige formål, men der kan næppe hellervære tvivl om, at de i en del tilfælde har tjentsom boliger.De velbevarede tomter fra ikke mindst Thytaler deres tydelige sprog. På alle tre lokaliteterved Tåbe! findes korte huse med solide lergulve,velbyggede ildsteder, der tilmed kan væreornamenterede. I et enkelt tilfælde (Tåbe! I,hus BS) findes desuden en mortersten i gulvet(fig. 6). Endelig er det værd at bemærke de fineindgangsbrolægninger, som disse huse kanvære forsynet med. I sådanne tilfælde drejerdet sig med stor sandsynlighed om en form forbolighuse, evt. til en aftægtsfamilie. Disse huseer uden stald. Dertil kommer en gruppe mellemstorehuse, som ganske vist er korte, mendog har både lergulv og jordgulv, og disse harformendig udgjort selvstændige økonomiskeenheder (Bech 1984, s. 49 ff).Samhørigheden mellem Tåbel l, IIog MariesmindeDet er en interessant fundsituation, vi har atgøre med, idet Tåbe! I er flankeret af et parkompakte bebyggelser ved Mariesminde ca.100 m mod øst og Tåbe! II, der ligger umiddelbartop til Tåbe! I.Tåbe! I og II ligger så tæt på hinanden, at demå udgøre dele af samme byhøjskompleks. Deundersøgte partier af Mariesminde ligger lidtlængere væk og der er et lavere liggende områdeimellem.Inden undersøgelsen afTåbel I havde ViborgAmts Vejvæsen bortgravet ca. 80 m. af traceermod Mariesminde, og over det meste afstrækningen kunne der iagttages kulturlag,men mest i form af skrårliggende udsmidslag.Vi står her i en ganske særlig situation medtre lokaliteter, som er udgravet til forskellig tidog med vidt forskellige metoder. Mariesmindeblev udgravet i 1935 med håndkraft og medsmå felter. Tåbe! II er undersøgt dels ved overfladerekognosceringog opmåling, søgegrøfterFigur 6. Det korte hus D] fra Tåbe! I.Den fast forankrede mortersten ses i lergulvet iforgrundensamt mindre fladeafdækninger. I Tåbe! I varder mulighed for at totaludgrave det af vejbyggerietberørte areal, et areal på 1400-1500kv m.Til trods for udgravningsforholdenes forskellighedsynes det alligevel muligt at udnytteresultaterne konstruktivt. Der er ganske mangelighedspunkter mellem de tre lokaliteter, ogeksempelvis ser det ud til, brandtomterne allesteder hører til i den yngste bosætningsfase.En forsigtig konklusion kunne derfor være,at pladserne i realiteten udgør dele af en ogsamme store byhøj . Dette er ikke ukendt iSydthy, eksempelvis menes Ginnerup at strækkesig over 4-500 m., og også her ses den sammetendens til en slags rækkelandsby.I det konkrete tilfælde synes disse bopladssporimidlertid at samle sig i to dele. Mod vestdanner Tåbe! I og II en enhed, mens Maciesmindeer en egen byhøj, og det er ikkemindst de terrænmæssige forhold med denmarkante lavning mellem Tåbe! I og Mariesminde,der er udslaggivende for tolkningen.29
- Page 1 and 2: SYDTHY ÅRBOG2008
- Page 3 and 4: SYDTHY ÅRBOG2008Udgivet afEGNSHIST
- Page 5 and 6: ForordMed denne Årbog 2008 forelig
- Page 7 and 8: Allerede samme år begyndte Sejerse
- Page 9 and 10: Den første mejetærsker fra 1960St
- Page 11 and 12: sokker osv. Og der blev købt ri! d
- Page 13 and 14: Stinne og Erik Vendelboe, foto fra
- Page 15 and 16: Fra 1860erne og 70erne begyndte Bre
- Page 17 and 18: Ofte gengivet motiv fra vestjysk st
- Page 19 and 20: Poul Stokholm Breinholt (1825-97) v
- Page 21 and 22: Slægterne Breinholt og Stokholm h
- Page 23 and 24: Christen Breinholt på Mors. O g n
- Page 25 and 26: Byhøje i ældre jernalderTåbel I
- Page 27: Figur 2. Ornamenteret ildsted fra h
- Page 31 and 32: Som det ses, er der mange spørgsm
- Page 33 and 34: ste tid som ægtepar. Mors beretnin
- Page 35 and 36: vilkår dog uden ret til at praktis
- Page 37 and 38: tidelighed på sygehuset, hvor min
- Page 39 and 40: Dommer Fugls efterfølger blev domm
- Page 41 and 42: Amts Tidende i forbindelse med fars
- Page 43 and 44: de far måttet søge sin afsked som
- Page 45 and 46: Charles NielsenL_ __ _Slægt efter
- Page 47 and 48: Før der elektriske lyshav blev slu
- Page 49 and 50: Danmarks første NationalparkAf Ib
- Page 51 and 52: et blev, at 6 områder i Danmark bl
- Page 53 and 54: udvikling vil understøttes igennem
- Page 55 and 56: Bestyrelsen kan herudover skaffe pe
- Page 57 and 58: Nogle oplevelser som hotelværtGenn
- Page 59 and 60: Ved en mindesammenkomst klagede nog
- Page 61 and 62: mand på bare 23 år op, nemlig Mic
- Page 63 and 64: set ind gennem et lille vindue i ga
- Page 65 and 66: Doveroddeminder 3. delAle- og mus/i
- Page 67 and 68: "snakkede"! Der var også Otto Jeps
- Page 69 and 70: Aksel fortæller en lille anekdote:
- Page 71 and 72: og boede i Tissinghuse. Han blev se
- Page 73 and 74: En kommis beretter fra VestervigAf
- Page 75 and 76: Iagttagelser afVestervig og omegnEr
- Page 77 and 78: på Højriis Slot. Dagbogen viser o
- Page 79 and 80:
Erindringer fra Y d byAf Nancy Stat
- Page 81 and 82:
levere den tilbage, for jeg var jo
- Page 83 and 84:
H ans Bakgaard havde været ude i d
- Page 85 and 86:
Aase og mig en morgen på vej tiL s
- Page 87 and 88:
omkring 11-års alderen, da mit liv
- Page 89 and 90:
mularorer. Ud rødningen gik ud gen
- Page 91 and 92:
Papa et par Sko. Vi havde saa fremm
- Page 93 and 94:
gum. Jeg er ved at prøve at skrive
- Page 95 and 96:
31. JanuarI dag skinner Solen igen,
- Page 97 and 98:
23. FebruarI dag skal jeg love for
- Page 99 and 100:
husmand, er "kommet i uLykke': og f
- Page 101 and 102:
tilskuernes forfædre. I den forbin
- Page 103 and 104:
103
- Page 105 and 106:
forespurgt, hvorvidt man ville påt
- Page 107 and 108:
Fra årets særudstilling med Jens
- Page 109 and 110:
Såvel beretning som regnskab blev
- Page 111 and 112:
Sydthy bøgerBibliografisk Liste ud
- Page 113 and 114:
Indholdsfortegnelse for Arbøgerne1
- Page 115 and 116:
Forfatter l Referent Årg. Emne Sid
- Page 117 and 118:
Forfatter/Referent Årg. Emne SideI
- Page 119 and 120:
Forfatter/Referent Årg. Emne SideL
- Page 121 and 122:
Forfatter /Referent Årg. Emne Side
- Page 123 and 124:
Forfatter/ ReferentNielsen Charles,
- Page 125 and 126:
Forfatter/Referent Årg. Emne SideP
- Page 127 and 128:
Forfatter/Referent Årg. Emne SideV
- Page 129 and 130:
Emne Årg. Forfatter/Referent SideD
- Page 131 and 132:
Emne Årg. Forfatter/Referent SideF
- Page 133 and 134:
Emne Årg. Forfatter/Referent SideJ
- Page 135 and 136:
Emne Årg. Forfatter/Referent SideM
- Page 137 and 138:
Emne Årg. Forfatter/Referen t Side
- Page 139 and 140:
Emne Årg. Forfatter/Referent SideT
- Page 141 and 142:
Dagbogfra Lyngby under krigen (3)Af
- Page 143 and 144:
Fru Mølgaards mor døde i går i e
- Page 145 and 146:
kan beholde næsten ubeskåret, da
- Page 147 and 148:
Far var til kommunerevision i aften
- Page 149 and 150:
i dag inspicerede han stillingerne
- Page 151 and 152:
nederlag, går jeg med livslyst for
- Page 153 and 154:
Brugsforeningsbestyrelsen skal nu s
- Page 155 and 156:
som sygdommen ytrede sig. Verner La
- Page 157 and 158:
Mandag, den 1313 1944.Jeg er søvni
- Page 159 and 160:
Tirsdag, den 11/4 1944.Russerne har