<strong>Gårde</strong> <strong>og</strong> <strong>ejendomme</strong> i <strong>Kjelstrup</strong>. Lokalhistoriske skrifter fra Hillerslev-Kåstrup s<strong>og</strong>ne nr. 3, 1999At der har været en mølle i <strong>Kjelstrup</strong>, er der ikke n<strong>og</strong>etmærkeligt i. Ethvert lands<strong>og</strong>n havde i sin tid sin egenmølle, da det var den eneste form for energiudnyttelse- det gjaldt såvel vind- som vandmøller. Hvornår<strong>Kjelstrup</strong> fik sin første mølle, ved vi ikke. Derfortælles, at en vejrmølle blev flyttet fra Bromølle til<strong>Kjelstrup</strong> ca. 1870. Før den tid har bønderne nok brugtBromølle. Ifølge et gammelt kort fra 1700-tallet lå deren mølle lidt vest for Ullerupgård, men den har sikkertværet til gårdens eget brug.<strong>Kjelstrup</strong> mølleVed Oscar MadsenKilsgårdsvej 12, hvor møllen lå.<strong>Kjelstrup</strong> Mølle.Niels Nørgaard fortæller, at i 1920 var det enældre mand, der ejede møllen i <strong>Kjelstrup</strong>. Jens Chr.Poulsen hed han, <strong>og</strong> han var en meget dygtig møller,så møllen havde en stor kundekreds. Kom det i medstille vejr i en periode, så arbejdede han, når der igenkom vind, gerne om natten for at kunne være medigen.Omkring 1930 solgte han møllen <strong>og</strong> det tilhørendelandbrug til Ida <strong>og</strong> Jens Skovsted. Men nuhavde mange af gårdene anskaffet sig vindmotor, <strong>og</strong>elektriciteten vandt mere <strong>og</strong> mere indpas, så efterhåndenvar der næsten ingen kunder tilbage. Damøllen <strong>og</strong>så trængte til en større reparation, blev denpillet ned, <strong>og</strong> Jens Skovsted drev det tilhørendelandbrug suppleret med mælkekørsel. Der var <strong>og</strong>såkommet mere konkurrence. En mand på UllerupgårdsMark havde anskaffet sig kværn <strong>og</strong> petroleumsmotor<strong>og</strong> gjorde indhug i kundekredsen. Desuden havde manBrund mølle, hvor landmanden kunne få gruttet korn<strong>og</strong> købe foderstoffer.11940 blev jorden solgt fra <strong>Kjelstrup</strong> mølle, <strong>og</strong>herefter ernærede Jens Skovsted sig <strong>og</strong> sin familie somarbejdsmand. 11955 blev <strong>ejendomme</strong>n solgt til AnneMarie <strong>og</strong> Marius Christensen, <strong>Kjelstrup</strong>, som havdeoverdraget deres gård til sønnen. Anne Marie døde i1961 <strong>og</strong> Marius i 1976. Tømrer Carl Richard Pedersenkøbte derefter <strong>ejendomme</strong>n <strong>og</strong> gennemrestaurerededen, så den nu står som et flot parcelhus.26
<strong>Gårde</strong> <strong>og</strong> <strong>ejendomme</strong> i Kjelsturp. Lokalhistoriske skrifter fra Hillerslev-Kåstrup s<strong>og</strong>ne nr. 3, 1999Barndomsminder fra <strong>Kjelstrup</strong>Ved Kristiane KristiansenKristiane Kristiansen blev født i <strong>Kjelstrup</strong> 26. juni1877. I 1932 <strong>og</strong> 1933 skrev hun under overskriften"Barndomsminder fra <strong>Kjelstrup</strong>" to artikler i HistoriskÅrb<strong>og</strong> for <strong>Thisted</strong> Amt. P. L. Hald, <strong>Thisted</strong> <strong>Museum</strong>,bistod hende ved ordningen af stoffet, men havdeiøvrigt ikke ændret hendes fortællemaade. Hendesbeskrivelse er så interessant, at den fortjener at blivebragt her i uforkortet form. Der er blot indsat overskrifter<strong>og</strong> ny linje n<strong>og</strong>le steder.Før vi giver ordet til Kristiane, bringes her lidt omhendes slægtsforhold, som er samlet af Sigrid Brandi.Kristiane var datter af af Husmand Kristian Bertelsen<strong>og</strong> Karen Marie Kristensen af <strong>Kjelstrup</strong>. De blev gift i1865 (<strong>og</strong> ikke som nævnt i artiklen i 1866). Han blevfødt 10. 3. 1839 i <strong>Kjelstrup</strong> søn af husmand BertelKristian Pedersen <strong>og</strong> Kirstine Marie Rasmusdatter.Hun blev født 25. 2. 1841 som datter af smed KristenPedersen <strong>og</strong> Maren Kirstine Sørensen (Bak). Da deblev gift, opholdt hun sig hos sin bror, smed SørenBak Kristensen i <strong>Kjelstrup</strong>.Kristianes far <strong>og</strong> farfar boede i et husmandssted,der lå ved det nuværende Bellisvej. Der var tale ommatrikel 14 b <strong>og</strong> 14 u, <strong>og</strong> jorden er nu lagt ind under"Kappelgaard". I 1912 blev 14 c 14 v lagt til. 14 c erstadig selvstændig ejendom, Bellisvej 8, men altsåtilkøbt efter, at Kristianes forældre havde <strong>ejendomme</strong>n.Kristianes farfar overt<strong>og</strong> <strong>ejendomme</strong>n i 1822, <strong>og</strong> iet testamente i 1868 indsætter han sin søn ChristianBerthelsen <strong>og</strong> hustru som sine eneste arvinger. I 1910solgte Karen Marie Christensen til Chr. Smed Christensen,der i 1918 solgte til Laurids Lauridsen (far til"den kl<strong>og</strong>e mand" Peder Laursen). I 1934 blev <strong>ejendomme</strong>nkøbt af Jens Andreas Rægaard Jensen, der i1953 solgte til Thorvald Overgaard Andersen.Ved folketælling i 1880 blev Kristianes familieoptalt således:Christian Bertelsen, 40 år.Karen Marie Christensen, 38.Ingeborg Christiansen, 11.Kjerstine Marie Christiansen,11Bertel Christiansen, 8.Maren Kjerstine Christiansen, 5.Kristiane Christiansen, 2.Ved folketællingen 1890 var der 2 hjemmeværendebørn, Kristiane 12 år <strong>og</strong> Lavra 6 år. Smedjen, somKristiane beretter om, må være den smedie, der lå vedBellisvej 1 (beskrevet i hæfte no 1).Kristiane beretter:Mine Forældre <strong>og</strong> Bedsteforældre hørte hjemme i<strong>Kjelstrup</strong> i Hillerslev S<strong>og</strong>n, <strong>og</strong> der henlevede jeg<strong>og</strong>saa min Barndom. Mit Hjem var et lille Hus paa<strong>Kjelstrup</strong> Mark paa 5 Tdr. Bygsædeland. Jeg mindesmit Hjem med Glæde, <strong>og</strong> vi Børn elskede det overalt; aldrig hørte vi Sladder eller løs Tale; kom derfremmede <strong>og</strong> fortalte den Slags, kom vi Børn ud. Derkom mange Folk til Far <strong>og</strong> Mor; de kom med deresSorger, <strong>og</strong> de kom med deres Glæder, <strong>og</strong> Far <strong>og</strong> Morhavde altid gode Ord <strong>og</strong> en hjælpende Haand at givedem. Var der Sygdom i Nabolaget, blev Mor altidhentet ved Nat som ved Dag. Jeg husker, en Konesagde til Mor: "Du er lige saa god at have i Husetsom en Doktor", <strong>og</strong> til Far kom de med deres buldneFingre, som han skulde skære Hul paa. Han kundelæse over "Grøde" (Knude paa Kvæg), Vorter <strong>og</strong>lignende, men det var sjældent, det skete. Saadantn<strong>og</strong>et skulde gøres efter Solnedgang i en aaben Dør,<strong>og</strong> der skulde bruges 3 Straa med 3 Led paa hvert; detskulde ske tiende, men jeg husker ikke de Ord, derskulde siges. Mor var meget bestemt; men der varn<strong>og</strong>et hos hende, som gjorde, at Folk var trygge ihendes Nærhed.Mine Forældre havde det smaat, <strong>og</strong> Mor talte tit omde første Aar, de var gifte. De begyndte med etgammelt Hus, en gammel Mand <strong>og</strong> to Køer, der varsaa magre, at de ikke kunde staa op, men maatte hængei en Sele. Der var en Gæld paa Ejendommen paa300 Rdlr., <strong>og</strong> desuden skulde der udredes en Arv paa100 Daler. Den sidste Del af Gælden blev betalt 1882;min Broder, der den Gang var 11 Aar, var med Farhenne at betale det sidste Afdrag til en Mand, somboede i Tilsted, <strong>og</strong> min Broder husker endnu, hvorledesManden kun med Møje <strong>og</strong> Besvær fik kvitteretmed sit Navn paa Gældsbeviset. Det var mange Pengeat faa skrabet sammen, <strong>og</strong> til det sidste Afdrag medgiken Sparekasseb<strong>og</strong> paa 60 Kr., som vi Børn havde iForening, <strong>og</strong> som blev brugt paa 1 Kr. nær. Den gikderefter over i min Broders Eje, <strong>og</strong> han har den endnu.SmededageMine Forældre blev gift 1866. Farfader var den Gang75 Aar <strong>og</strong> levede endnu i 10 Aar hos dem. Min Morfadervar Smed, <strong>og</strong> det en meget dygtig Smed; derfindes endnu Kakkelovnsrammer, Ben til Bilæggerovne<strong>og</strong> Alenmaal, som han har smedet; saadanne Tingvar smukt udførte med Figurer som Spillemænd, dansendePar, Fugle <strong>og</strong> Roser, alt saa fint <strong>og</strong> saa tyndtlavet. Han lavede <strong>og</strong>saa Spyd til Vaaben, daRendsborgslaverne truede med at komme. Han vildegerne have en Snaps, <strong>og</strong> for en Pægl Brændevin kundehan lave meget Arbejde.Paa den Tid, da han virkede, holdtes der Smededag<strong>og</strong> det var en Dag, hvor Byens Husmænd <strong>og</strong>Gaardmænd satte Stævne med Smeden. Det var altidom Efteraaret eller om Vinteren, <strong>og</strong> de store Gaardekunde have 4 Smededage, ellers kun l eller 2. Smedenfik saa Kost <strong>og</strong> Dagløn, vistnok 4 Mark om Dagen.Aftenen for en saadan Smededag blev der saa paa27