Bovi-Denmark A/SEksport og vac cination imod bluetongueVi har erfaret, at det påtænkes at gørevaccination imod bluetongue frivillig fraog med <strong>2010</strong>, hvilket skyldes, at vi skalhelt til det sydlige Frankrig for at finde etudbrud af sygdommen i 2009. Det er megetglædeligt at vaccinationsprogrammethar virket så godt og effektivt og vi må såledesforudse, at en stor del af danskekvægbrugere af helt for stå elige grunde vilundlade at vaccinere i <strong>2010</strong>, men det vilmedføre store problemer for eksporten afdrægtige kvier.Det er således, at der skal gå minimum2 år fra sidste konstaterede tilfælde afblue tongue til, at Danmark som områdekan blive er klæ ret helt fri for sygdommenog da det seneste tilfælde i Danmark blevregistreret den 17. 11. 2008, vil vi tidligstkunne blive erklæret for frit område i november<strong>2010</strong>.Fortsat vaccination!For at kunne eksportere kvæg til de områder,der ikke er i samme bluetongue zonesom Danmark (såvel indenfor som udenforEU), er der krav om, at dyrene entenskal komme fra et bluetongue frit områdeeller at dyrene er forskriftsmæssigt vaccineret,hvilket betyder, at dyrene skal værevaccineret 2 gange med min. 21 dagesmellemrum (grundvaccination) og 2. vaccinationskal være sket minimum 60 dageinden inseminering. Herefter skal dyrenegenvaccineres senest 1 år efter grundvaccinationenog så fremdeles. Det er megetvigtigt, at dette vaccinationsprogram opretholdesfor de dyr, der på tænkes eksportereti <strong>2010</strong>.Såfremt dyrene ikke genvaccineres eftermaksimum 1 år betragtes dyrene ikkelæn gere som forskriftsmæssigt vaccineretog de kan således ikke eksporteres til delslande uden for EU og dels til de områderaf EU, hvor man ikke har blue tongue type8. Da disse lande og områder er vore hovedmarkederfor drægtige danske avlsdyrbetyder det at eksporten standser mereeller mindre fuldstændigt ved manglendevaccination.Vi skal af ovennævnte grunde kraftigt opfordre til, at man også i <strong>2010</strong>overholder vaccinationsprogrammet for de kvier, der er til rådighed foreksport i <strong>2010</strong>. Altså, HUSK at genvaccinere dine kvier i <strong>2010</strong>, både dedrægtige og de der skal insemineres i løbet af foråret <strong>2010</strong> og som senerekan eksporteres. Det skal ske senest 1 år efter foregående vaccination ogdet skal gøres af dyrlægen.Evald P. Madsen
Et år med genomiskselektion i VikingGeneticsAf Lars Nielsen, VikingGeneticsTiden løber hurtigt, og efterhånden er det halvandet år siden, at vi den 11.august 2008 fik de første genomiske avlsværdital. Siden har der været enkonstant udvikling af metoden, hvorfor vi her i starten af <strong>2010</strong> har etendnu stærkere redskab til at udvælge racens bedste avlsdyr.Vi får hele tiden ny viden omkring den optimale brug af genomisk selek -tion, der endnu ikke er et færdigudviklet produkt. Der er et væld af endnuikke udnyttede muligheder – ja, perspektiverne er enorme.Brug af genomisk selektioni avlsplanenAllerede fra starten har vi aktivtbenyttet den information, som genomiskselektion kunne suppleremed i vores udvælgelse af avlsdyr.Vi har siden august 2008 udelukkendeigangsat ungtyre og indkøbtkalve med genomisk informationsamt lavet skyllekontrakterpå genomisk testede donorer.Men det er ikke sådan, at de genomiskeindekser er vores eneste facit.Niveauet på de genomiskeavlsværdital varierer en del mellemde enkelte tyrelinjer og er desudenafhængigt af, om faderen er ensåkaldt ”referencetyr”, dvs. en afprøvettyr, der er med til at dannefacitliste for de næsten 50.000genmarkører. Vi kigger derforfortsat også på forældrenes officielleavlsværdital, når beslutningernetræffes.Udvælgelse af ungtyreInden opstarten af genomisk selektiontestede de tre lande Danmark,Sverige og Finland tilsammenca. 350 <strong>Holstein</strong> ungtyre omåret. Dette antal har vi nu reducerettil ca. 225, da vi med brugen afgenomisk selektion har mulighedfor på forhånd at fjerne den dårligstedel af ungtyrene – den del somhverken kvægavlsforening ellermælkeproducenter er interesseredei.For at finde de bedste ungtyre testervi årligt knap 1.500 kalve påtværs af de tre lande. Tyrekalvene,der udvælges til test, findes primærtud fra afstamningens NTM,dvs. NTM på far, morfar og oldefarsamt afstamningens relevans irelation til at mindske indavlen. Viindkøber efterfølgende ca. 300kalve for i sidste ende at kunnevæl ge de 225 ungtyre.Om det er den finansielle krise ellermælkeproducenternes tillid tildet nye produkt, der spiller ind, ersvært at sige, men efterspørgslenefter ungtyre har været stor detsidste års tid. I Danmark ligger vipå et ungtyreforbrug på ca. 35 %,hvilket er en del over de ca. 20 %,der er behov for med den nye avlsplan.Aftale med ”Vikingslagtekalveproducent”.Vi fandt hurtigt ud af, at det at tilbageholdeen tyrekalv indtil detgenomiske resultat foreligger, ellerbøvlet og omkostningen ved at tilbagekøbeen tyrekalv fra en slagtekalveproducent,var nogle af destørste praktiske udfordringermed det nye system. Dette skal sesi lyset af, at vi jo kun køber ca. hverfemte af de genomisk testede kalve.Vi har derfor lavet en ordning meden slagtekalveproducent, som kanmodtage en større flok yngre tyrekalveog huse dem, indtil Viking -Genetics træffer beslutning omkalvens skæbne. Aftalen er specieltvelegnet, hvor der er tale om en tyrekalvfødt på en 1. kalvs ko. Hervil vi ofte gerne følge moderen i enperiode for at se, om kalven er interessantnok til at teste. Efter entræg start er ordningen nu tagetpositivt imod, og vi nærmer os ca.100 kalve.Vi har desuden fundet ud af vigtighedenaf at screene kalvene alleredesom drægtigheder. En metodevi starter op med i begyndelsenaf <strong>2010</strong>.Test af hundyrFor at optimere den avlsmæssigefremgang tester vi også hundyrmed henblik på ET. I starten testedevi et stort antal af de køer vi alleredehavde i kontrakt. Det gjordevi af to grunde:1. for at styre vores nysgerrighedomkring de hundyr vi alleredehavde udvalgt i forvejenNr. 1-<strong>2010</strong> <strong>Dansk</strong> <strong>Holstein</strong> · 35