Bjert frugtplantage - en personlig beretning - Kolding Kommune
Bjert frugtplantage - en personlig beretning - Kolding Kommune
Bjert frugtplantage - en personlig beretning - Kolding Kommune
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
BJERT FRUGTPLANTAGE- EN PERSONLIG BERETNINGAF GUNHILD DUEI Ritt Bjerregaards bog "Mine æbler" er deret historisk afsnit, hvor der bl.a. fortælles omskolelærer<strong>en</strong> Claus Peter Mathies<strong>en</strong>, der le¬vede fra 1841 til 1924. Han samlede 1200danske æblesorter og 600 pæresorter, somhan tegnede og beskrev i et tre-binds værk,der udkom 1913-24. I 2004 siger kokk<strong>en</strong>Claus Meyer til Jyllands Post<strong>en</strong>, at der påverd<strong>en</strong>splan er 7.500 æblesorter og i Dan¬mark mellem 400-500 sorter, altså mindre<strong>en</strong>d halvdel<strong>en</strong> af, hvad der var omkring år1900. Meyer m<strong>en</strong>er, der skulle være ca. 42sorter i handel<strong>en</strong>, og at danske æbler er i ver¬d<strong>en</strong>sklasse.At det danske klima er godt for æbledyrk¬ning og især giver æblerne smag er vist al¬mindeligt anerk<strong>en</strong>dt. Allerede i ChristianV's Danske Lov fra 1683 pålægger kong<strong>en</strong>bønderne at plante podede æbletræer. Detvar de ikke meget for ud fra <strong>en</strong> mistanke om,at de så skulle betale skat af træerne. Helt optil 1917 skal der have været delt frugttræerud til "småfolk".Jeg har ikke kunnet finde ud af, om <strong>Bjert</strong>Frugtplantage startede med sådanne træer.Det ville ellers passe godt ind i histori<strong>en</strong> omstart<strong>en</strong> på Dall'ernes <strong>frugtplantage</strong> i <strong>Bjert</strong>.D<strong>en</strong> plantage, som skulle vokse til at blive<strong>Kolding</strong>egn<strong>en</strong>s største <strong>frugtplantage</strong> - ifølgeDansk Havetid<strong>en</strong>de 1936.Rasmus Dall, der var født i 1873, blev uddannetsom skomager. Han ønskede i 1899at bygge hus i <strong>Bjert</strong> med <strong>en</strong> lille skoforret¬ning på nuvær<strong>en</strong>de Vesterløkke 18, som <strong>en</strong>d¬nu har sit forretningsvindue. Han måtte imid¬lertid købe <strong>en</strong> større byggegrund, <strong>en</strong>d haneg<strong>en</strong>tlig ønskede, for at få lov til at købe.Læge H<strong>en</strong>nings<strong>en</strong> foreslog ham så at plantefrugttræer på sin store grund. Måske harlæg<strong>en</strong> tænkt på C-vitaminer til de mangebørn, man fik d<strong>en</strong>gang, og måske også k<strong>en</strong>dttil det med de gratis træer, man kunne få.Og så gik udvikling<strong>en</strong> stærkt. Allerede i1906 købte Rasmus Dall 10 tdr. land mere,og i 1909 afviklede han skomageriet og blevfuldtids frugtavler. Han forpagtede yderli¬gere 10 tdr. land, og samtidig byggede han"Havebo", som nu beboes af fjerde g<strong>en</strong>era¬tion.Det er svært at forstå, hvordan RasmusDall ved sid<strong>en</strong> af det hårde arbejde har kun¬net skaffe sig d<strong>en</strong> fornødne vid<strong>en</strong> om frugt¬avl og gartneri. Han dyrkede ikke al<strong>en</strong>e æb¬ler, pærer og blommer, m<strong>en</strong> også hindbær,kartofler, rabarber og jordbær. Rasmus Dallinspirerede i øvrigt også andre til at gå igang, hvilket betød, at store områder langså<strong>en</strong> blev plantet til.Rasmus Dall byggede huse til famili<strong>en</strong> ikant<strong>en</strong> af sin jord eksempelvis det, som vik<strong>en</strong>der som Ejnar Dalls Manufakturforret¬ning. Det blev oprindeligt bygget til Rasmus5
Rasmus Dall.Dalls bror, der måtte opgive <strong>en</strong> skrædderfor¬retning andetsteds grundet datid<strong>en</strong>s svøbe,tuberkulos<strong>en</strong>.Rasmus Dall var <strong>en</strong> hjælpsom mand. Hansyngste datter, Emma Dall, fortæller eksem¬pelvis om <strong>en</strong>gang, han havde leveret hind¬bærplanter til Hadsund, hvor man imidler¬tid ikke kunne få dem til at gro. Så kørteRasmus Dall op med nye planter, plantededem selv, og så groede de.Rasmus Dall døde i 1926, da var der 32tdr. land under dyrkning. Sønn<strong>en</strong> Ole Dallfødt 1900 overtog, og han var blevet uddan¬net. Han havde stået i lære hos Kromannved Snoghøj, været på Vilvorde Havebrugs¬højskole og i Canada.Ti år s<strong>en</strong>ere i 1936 besøgte J<strong>en</strong>s A. Peter¬s<strong>en</strong> fra Dansk Havetid<strong>en</strong>de <strong>frugtplantage</strong>nog var tydeligt imponeret. Han beskrev detsmukke skue ud over dal<strong>en</strong> og opregnedeDalls træer: 2000 æbletræer plus 1000 ny¬plantede, 200 pæretræer, 400 blommetræerog 250 frugtbuske. Ole Dall forv<strong>en</strong>tede detår at høste 150.000 kg træfrugt og 15.000 kgbærfrugt.Der beskæftigedes fem medhjælpere omvinter<strong>en</strong> og otte om sommer<strong>en</strong> plus naturlig¬vis plukkere i sæson<strong>en</strong>. Hovedsorterne vari 1936 Boik<strong>en</strong>, Belle de Boskop, Rød CoxOrange, Graham Royal m.fl. Når man i dagfølger Kirkesti<strong>en</strong>, kan man g<strong>en</strong>nem nøddehækk<strong>en</strong>skimte nogle få meget gamle træer.Det er Grahamsæbletræer, som sandsynlig¬vis stammer fra start<strong>en</strong> på det hele: De er alt¬så omkring 100 år gamle.De røde Cox Orange dukkede op hos Ras¬mus Dall og blev fremavlet. S<strong>en</strong>ere blev dedyrket hos <strong>en</strong> and<strong>en</strong> avler, der kaldte demKortegårds Cox.Rasmus Dall fandt frem til hindbærsort<strong>en</strong>Faistrup. Hans dyrkning af d<strong>en</strong> fik betydningfor avlere over hele landet.Avl<strong>en</strong> solgtes på Torvet og s<strong>en</strong>ere på Gart¬nernes Salgshal i <strong>Kolding</strong> og til forskelligekonservesfabrikker. Hindbærr<strong>en</strong>e leveredesi store tønder. Der blev dog også plukket flødebær.I 1936 solgtes der for 1000 kr. rabar¬ber, et stort beløb d<strong>en</strong>gang. Og så var derkartoflerne. Det var <strong>en</strong> vidtspænd<strong>en</strong>de virk¬somhed.Grund<strong>en</strong> til d<strong>en</strong> store avl skyldtes ikkekun d<strong>en</strong> gode lerjord og rigeligt med gød¬ning. Det vigtigste var sprøjtning<strong>en</strong>, der sik-6
ede perfekt frugt. Her gjaldt det rettidigomhu, bl.a. havde Dall'erne fundet ud af atvande jord<strong>en</strong> under pæretræerne med karbolineumfor at undgå angreb af pæregal¬myg.På dette tidspunkt k<strong>en</strong>dte man ikke sprøjt¬ning<strong>en</strong>s virkninger på natur og m<strong>en</strong>nesker,ev<strong>en</strong>tuel vid<strong>en</strong> herom var ikke tilgængeligfor brugerne. Det kom langt s<strong>en</strong>ere. I 1947¬48 arbejdede min mand på <strong>en</strong> af plantager¬ne, hvor han bl.a. sprøjtede med bladan ud<strong>en</strong>beskyttelse. Jeg husker, hvor dårlig tilpas,han var, når han kom hjem fra det arbejde.Dall'erne drev plantag<strong>en</strong> med <strong>en</strong>ergi ogopfindsomhed. Eksempelvis stod der syd forkirk<strong>en</strong> <strong>en</strong> gammel, forsømt bygning, som skul¬le fjernes. Det var <strong>Bjert</strong>s første skole, bygget i1766 og brugt som skole til 1876. Dette husbrækkede Rasmus Dall ned og byggede detop ig<strong>en</strong> ved "Havebo" i 1920. Her kan det<strong>en</strong>dnu ses med vinduer, døre og bjælker fra1766. Det var d<strong>en</strong>gang, man byggede af or¬d<strong>en</strong>tligt træ i modsætning til i dag, hvor manskal være glad, hvis et vindue holder i 20 år.Under krig<strong>en</strong> 1940-45 var der gyldne tiderfor <strong>frugtplantage</strong>rne. Alt kunne sælges til
Havebo med æbleplantag<strong>en</strong> foran.gode priser. Jeg ved, at man også udnytted<strong>en</strong>edfaldsfrugt<strong>en</strong>. På mejeriet kogte <strong>en</strong>ergiskekvinder marmelade af d<strong>en</strong>, og marmelad<strong>en</strong>blev så delt ud til folk i landsby<strong>en</strong>. Jeg hardesværre ikke kunnet finde ud af, hvem derstod for det job. Muligvis Kvindernes Bered¬skab eller lotter. Rasmus Dall d<strong>en</strong> yngre harfortalt, at det skete over hele landet.Plantag<strong>en</strong> havde betydning for landsby<strong>en</strong>på mange måder. Før krig<strong>en</strong>, under og efterd<strong>en</strong> gav plantag<strong>en</strong> arbejde til kvinder, somellers ikke havde mulighed for indkomst.Sæson<strong>en</strong> strakte sig over sommer<strong>en</strong>, førstmed bærfrugt sid<strong>en</strong> med træfrugt til ud påefteråret. Det var et kærkommet tilskud tilde hjem, hvor mænd<strong>en</strong>e var periodisk ar¬bejdsløse, eller hvor indtægterne i det heletaget var små.S<strong>en</strong>ere fik kvinderne andre mulighederf.eks. som husmoderafløsere, eller de fik ar¬bejde på det nye alderdomshjem. Så blev detde store børn og de unge, der overtog plukkerieti plantag<strong>en</strong>. På d<strong>en</strong> måde følte mange <strong>en</strong>tilknytning til d<strong>en</strong>. Dertil kom plantag<strong>en</strong>såb<strong>en</strong>hed: Kirkesti<strong>en</strong>, der gik midt i planta¬g<strong>en</strong>, og markvej<strong>en</strong>e, der gav alle mulighedfor at færdes mellem træerne og bl.a. nydeblomstring<strong>en</strong>. Det var og er Dall'ernes for¬tj<strong>en</strong>este, at plantag<strong>en</strong> aldrig blev spærret af,m<strong>en</strong> blev <strong>en</strong> integreret del af landsby<strong>en</strong>.8
Plantag<strong>en</strong>s værdi forstod det til <strong>en</strong>hver tidsidd<strong>en</strong>de sogneråd åb<strong>en</strong>bart ikke, måske for¬di flertallet bestod af proprietærer, mænd,der var vant til at regne i hundrede tals tdr.land - jord, som helst ikke skulle røres, nårlandsby<strong>en</strong> skulle vokse.Det første angreb på plantag<strong>en</strong> kom i be¬gyndels<strong>en</strong> af 1950erne, hvor sognerådet villebygge <strong>en</strong> skrå vej g<strong>en</strong>nem d<strong>en</strong> del af planta¬g<strong>en</strong>, der lå syd for Kirkevej<strong>en</strong> op mod kro<strong>en</strong>og tømrer Falk, og som hovedsageligt bestodaf blommetræer. På et luftfoto fra 1955 kanman se d<strong>en</strong> nye vej og <strong>en</strong> lille mindeplads,nuvær<strong>en</strong>de Havevej. S<strong>en</strong>ere kom der huse,og de sidste træer røg. Altsamm<strong>en</strong> til OleDalls store sorg.Ole Dall overlod sønn<strong>en</strong> Rasmus Dallplantag<strong>en</strong> i 1959. Det var blevet vanskelige¬re at drive stedet. Priserne på frugt fulgteikke længere med priserne på drift<strong>en</strong>, så helefamili<strong>en</strong> måtte arbejde hårdt. Ikke mindst hu¬struerne bar deres andel af plantag<strong>en</strong>s drift.Der var perioder med stort folkehold, og dervar det direkte plukkearbejde, sortering, pak¬ning, regnskaber og lign<strong>en</strong>de.I slutning<strong>en</strong> af 1960erne kom så sognerå-
I forgrund<strong>en</strong> Ejnar Dalls hus med indgang<strong>en</strong> til Havebo. Til v<strong>en</strong>stre ses taget fra d<strong>en</strong> gamle skole.dets andet angreb på plantag<strong>en</strong>. Jord<strong>en</strong> påd<strong>en</strong> del af plantag<strong>en</strong>, der var forpagtet, købtesognerådet op for at bygge veje og udstykke.For at få adgang dertil, måtte man først udvi¬de d<strong>en</strong> smalle del af Sønderbyvej. Det natur¬lige ville have været at føre <strong>en</strong> ny vej nedbag hus<strong>en</strong>e på Sønderbyvej, der hvor Øster¬løkke ligger i dag, m<strong>en</strong> det ville jo berøre d<strong>en</strong>dyrebare markjord. I stedet ville man udvideSønderbyvej helt ind til hus<strong>en</strong>e samt førevej<strong>en</strong> skråt g<strong>en</strong>nem tre haver. D<strong>en</strong> <strong>en</strong>e varmin have.Efter forgæves at have forsøgt at få os til ataflevere vores områder frivilligt, måtte manskride til ekspropriation. Det tog tid, og detbegyndte at haste, for dato<strong>en</strong> for kommunesamm<strong>en</strong>lægning<strong>en</strong>med <strong>Kolding</strong> 1. april 1970nærmede sig. I baghovedet på sognerådetsad der måske <strong>en</strong> mistanke om, at uvildigeøjne ikke kunne se det fornuftige i plan<strong>en</strong>.D<strong>en</strong> 11. marts 1970 blev der afholdt ekspropriationsmøde,hvor to husejere blev satover for tre proprietærer, altså eksproprie¬rede man. Man fik travlt med at skaffe ma¬skiner m.v. for at få arbejdet med vej<strong>en</strong>epåbegyndt ind<strong>en</strong> 1. april.Så skete der, hvad jeg til <strong>en</strong>hver tid vilkalde et mirakel. Der kom <strong>en</strong> snestorm, somlukkede det ganske land, så man kom ikke igang, ind<strong>en</strong> overlevering<strong>en</strong> til <strong>Kolding</strong> Kom¬mune. Dermed blev <strong>frugtplantage</strong>n reddetog fik udsættelse i næst<strong>en</strong> 30 år.10
Med medlemsskabet af EF, s<strong>en</strong>ere EU, i1972 blev det sværere at drive <strong>frugtplantage</strong>i Danmark. Det var ikke kun d<strong>en</strong> øgede konkurr<strong>en</strong>cemed æbler fra Sydeuropa og pris¬fald, m<strong>en</strong> også de mange restriktioner om¬kring nyplantning o.l. Der kom også støttetil nedlæggelse af <strong>frugtplantage</strong>r. På landsplanryddedes 800 hektar på kort tid. I <strong>Bjert</strong>forsvandt plantagerne på sydsid<strong>en</strong> af å<strong>en</strong>.Rasmus Dall holdt ud. Han påtog sig ekstrajob med tilsyn af andre plantager i St<strong>en</strong>derupog på Trapholt, hvor han fandt på atinvitere til selvpluk, noget som GartnernesSalgsfor<strong>en</strong>ing absolut ikke syntes om. Detruede med at boykotte ham.Ikke alle ideer var lige gode. Eksempelvisat bruge affald fra hyb<strong>en</strong>produktion somgødning. Desværre bevarede kernerne uv<strong>en</strong>¬tet deres spirekraft, hvorfor vi stadigvæk kanse de vilde roser sno sig i træerne - smukke,m<strong>en</strong> plagsomme både for træer og m<strong>en</strong>ne¬sker.I 1985 blev bofællesskabet Abildgård<strong>en</strong>bygget, <strong>en</strong> trediedel af deres grund kantedesig ind i plantag<strong>en</strong>. Få år s<strong>en</strong>ere blev der byg¬get børnehave, og jord<strong>en</strong> fra mejeriet til å<strong>en</strong>blev solgt til byggeri. Der er dog ikke bygget<strong>en</strong>dnu. <strong>Kolding</strong> <strong>Kommune</strong> ejede nu det me¬ste af plantag<strong>en</strong>, og <strong>en</strong>hver kunne se, hvordet bar h<strong>en</strong>.I 1995 overtog fjerde g<strong>en</strong>eration RistoDall plantag<strong>en</strong> og flyttede på Havebo. Hanlagde resolut drift<strong>en</strong> om til økologisk dyrk¬ning, ikke mere sprøjtning. D<strong>en</strong> unge fami¬lie måtte beholde deres lønarbejde og medhjælp fra de ældre drive plantag<strong>en</strong> i fritid<strong>en</strong>.D<strong>en</strong> mangl<strong>en</strong>de sprøjtning betød mindrehøst, m<strong>en</strong> også et andet miljø. Flora og faunatrivedes, og natur<strong>en</strong> fik et åndehul.Rasmus Dall d<strong>en</strong> yngre med kurve til æblerne.I håb om at bevare dette, nedsatte <strong>Bjert</strong>Beboerfor<strong>en</strong>ing et udvalg, der skulle se på,hvordan man bedst bevarede ikke al<strong>en</strong>e plan¬tag<strong>en</strong>, m<strong>en</strong> også landsby<strong>en</strong>s andre grønneområder imod det pres, der kom om bygge¬grunde. Udvalget gjorde et stort arbejde, fikfat i diverse eksperter og påviste, hvor derkunne bygges med mindst skade for områ¬dets miljø.Til skuffelse for de, der havde udført arbej¬det med d<strong>en</strong> grundige betænkning, gjorded<strong>en</strong> ikke det store indtryk på Byrådet. Kom-11
mun<strong>en</strong> ejede jord<strong>en</strong> og trængte til p<strong>en</strong>ge. I2003 begyndte byggeriet af 28 boliger i plan¬tag<strong>en</strong>. Samtidig blev å<strong>en</strong> i dal<strong>en</strong> lagt tilbage isit oprindelige leje. Dermed forsvandt ogsåtræerne nærmest å<strong>en</strong>. Der er dog bevaret etlille område med æbletræer, som er tilskø¬det d<strong>en</strong> nye bebyggelse med d<strong>en</strong> klausul, atlandsby<strong>en</strong>s beboere stadig har ret til at fær¬des der, som de altid har gjort.De såkaldte herlighedsværdier er underhastig nedbrydning. Der er nu planer om atbygge yderligere 19 villaer i ådal<strong>en</strong>. M<strong>en</strong> <strong>en</strong>d¬nu kan gamle <strong>Bjert</strong>-boere gå ad Kirkesti<strong>en</strong>,skæve ind til de gamle træer ved Havebo,der nu bærer sit navn med rette og glæde sigover, at Risto Dall har plantet nye æbletræerpå <strong>en</strong> lille trekant ved å<strong>en</strong> i trofasthed modde 100-årige familietraditioner. Til d<strong>en</strong> an¬d<strong>en</strong> side kan man se resterne af plantag<strong>en</strong> ogmed Blicher sige: "Ak, hvor forandret".KILDER:Ritt Bjerregaard: Mine æbler, 2003.V. Uldall Juhl: Sønder Bjært Sogn, 1968.J. A. Peters<strong>en</strong> i Dansk Havetid<strong>en</strong>de, 1936.Sdr. <strong>Bjert</strong> Beboerfor<strong>en</strong>ing: Helhedsplan forAgtrup, 1998.Plantag<strong>en</strong>s nuvær<strong>en</strong>de ejer Risto Dall ved æbletræerneaugust 2005. Foto Georg Unna.12