à bent hus i et passivhus 9 Connie og - Beder-Malling Idrætsforening
à bent hus i et passivhus 9 Connie og - Beder-Malling Idrætsforening
à bent hus i et passivhus 9 Connie og - Beder-Malling Idrætsforening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
februar/marts 2010I den ene af Bibelens to skabelsesber<strong>et</strong>ningerkan vi læse, at hele skabelsenudspiller sig i løb<strong>et</strong> af <strong>et</strong> tidsrum påseks dage. Om den syvende dag hedderd<strong>et</strong>: »Gud velsignede den syvendedag <strong>og</strong> helligede den, for på den daghvilede han efter alt d<strong>et</strong> arbejde, hanhavde udført, da han skabte.« I denneskabelsesmyte, hvor skaberen efter enformodentlig hård arbejdsuge hviledeud på den syvende dag, fandtisraelitterne begrundelsen forat holde hviledagen hellig, atfejre sabbat. D<strong>et</strong> hebraiskeord sabbat b<strong>et</strong>yder hvile ellerhviledag. Ligesom Gud hviledeefter seks arbejdsdage, skulleisraelitterne <strong>og</strong>så gøre d<strong>et</strong>.I Martin Luthers lille katekismuser d<strong>et</strong> tredje af De TiBud k<strong>og</strong>t ned til blot at lyde:»Du skal holde hviledagenhellig.« Men hvad vil d<strong>et</strong> nusige at holde sabbatsdagenhellig? Ja, i modsætning tilugens travle hverdage, hvorvi mennesker på forskelligvis er optag<strong>et</strong> af vort arbejdemed skaberværk<strong>et</strong>, optag<strong>et</strong>af at skabe resultater, skab<strong>et</strong>ing, der kan sælges, skabe karriere,skabe overskud på bundlinjen, så erhviledagen bestemt til, at vi menneskerr<strong>et</strong>ter opmærksomheden mod skaberenaf skaberværk<strong>et</strong>. På hviledagen handlerd<strong>et</strong> nemlig om vor genskabelse, omGuds genskabelse af os – at vi efteren krævende arbejdsuge må opleve engenskabelse af vore ressourcer <strong>og</strong> vorvirkelyst. Når vi sådan skal hvile ud efteren anstrengende arbejdsindsats, så talervi ofte om, at vi har brug for at rekreere,at vi trænger til rekreation. Og d<strong>et</strong> pudsigeer jo, at ord<strong>et</strong> rekreation b<strong>et</strong>ydern<strong>et</strong>op genskabelse. På hviledagen skalmennesk<strong>et</strong> rekreere, genskabes, ved attildele Gud den nødvendige opmærksomhed,så mennesk<strong>et</strong> af Gud selv kanblive mind<strong>et</strong> om, at mennesk<strong>et</strong> er skabttil frihed, glæde <strong>og</strong> kærlighed. D<strong>et</strong> skalhviledagen bl.a. bruges til – <strong>og</strong> på denrekreative områdermåde er hviledagen <strong>et</strong> gode for mennesk<strong>et</strong>.D<strong>et</strong> er d<strong>og</strong> ikke alle mennesker, der sersådan på d<strong>et</strong> – altså anser hviledagenfor at være <strong>et</strong> gode. Herhjemme bliverlukkeloven nu igen ivrigt diskuter<strong>et</strong>. Ogmeg<strong>et</strong> tyder på, at der nu er <strong>et</strong> politiskflertal for – ikke blot yderligere lempelseraf lukkeloven, men for helt at afskaffeden – den lukkelov, der i tidernes løb harskull<strong>et</strong> værne om hviledagen. Men fraefterår<strong>et</strong> 2012 skal d<strong>et</strong>, ifølge de politiskeudmeldinger, være tilladt for en langrække butikker at holde åbent alle år<strong>et</strong>dage. En ny helligdagslov skal så erstattelukkeloven <strong>og</strong> sikre, at visse butikkerholder lukk<strong>et</strong> på helligdage <strong>og</strong> enkelteandre særlige dage. I skrivende stund er<strong>et</strong> konkr<strong>et</strong> lovforslag i høring.Forslag<strong>et</strong> om at afskaffe lukkeloven harnaturligvis mødt kritik fra forskellig side.Den kritik, der fremføres med økonomiskeargumenter, lader vi ligge her. Mereinteressant i nærværende sammenhænger imidlertid den kritik, der fremføresmed henvisning til menneskers behovfor en hviledag. Den katolske biskop iDanmark, Czeslaw Kozon, har såledeskritiser<strong>et</strong> forslag<strong>et</strong> om at afskaffe lukkeloven,for uden den, siger han, ophævesforskellen mellem hverdag <strong>og</strong> helligdag.D<strong>et</strong> er nødvendigt, siger biskoppen, meden ugentlig hviledag, hvor mennesk<strong>et</strong>ikke er stress<strong>et</strong> eller frist<strong>et</strong> til at lade sigrive med af konkurrence <strong>og</strong> rastløshed.Og så gør han i øvrigt en tankevækkendebemærkning: »I Danmark har vi joen fredningslov, der sikrer værdier i formaf natur <strong>og</strong> rekreative områder. N<strong>og</strong>lesynes, d<strong>et</strong> er en ubekvemlov, for den indskrænkerderes råder<strong>et</strong> <strong>og</strong> udnyttelseaf n<strong>og</strong><strong>et</strong>, der kan omsættesi penge. Men de flesteer nu nok glade for, at derfindes fredede områder. Påtilsvarende måde er der <strong>og</strong>såbrug for at frede en del af vortid, så ikke alle år<strong>et</strong>s dagekan udnyttes kommercielt«,fremfører biskoppen. Og hanhar bestemt en pointe her:Mennesk<strong>et</strong> lever jo i tid <strong>og</strong>rum. Uden disse to dimensionerville tilværelsen, somvi kender den, ikke være til.Og når vi nu herhjemme erforholdsvis gode til at fredeen del af rumm<strong>et</strong> <strong>og</strong> udlæggevisse arealer til rekreativtområde, ja, så burde vi <strong>og</strong>så kunnefinde ud af at frede en del af tiden <strong>og</strong>udlægge n<strong>og</strong><strong>et</strong> af den til rekreation. Vihar nemlig brug for både tid <strong>og</strong> rum tilat rekreere, til at genskabes som mennesker.Jesus har engang sagt, at sabbattenblev til for mennesk<strong>et</strong>s skyld <strong>og</strong> ikkeomvendt. Og på omtrent samme mådeblev lukkeloven i sin tid til for mennesk<strong>et</strong>sskyld. Men nu må d<strong>et</strong> jo vise sig,om vi efter afskaffelsen af lukkelovenselv er i stand til at værne om hviledagen.D<strong>et</strong> giver under alle omstændighederfortsat god mening at udlægge enpassende mængde tid, fordelt ud overår<strong>et</strong>, som rekreative områder – for mennesk<strong>et</strong>sskyld.Brian Ravn PedersenNummer 1/2010