specialundervisning – i form igen 2856 - FOF
specialundervisning – i form igen 2856 - FOF
specialundervisning – i form igen 2856 - FOF
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
tro og viden<br />
maskinen skaBt i menneskets Billede<br />
Kend dig selv og bliv viis, sagde de gamle grækere med god<br />
grund. Men hvordan kan du vide, hvem du egentlig er? Skal<br />
mennesket ses som en mekanisk-molekylær indretning eller<br />
som et sandt mirakel? Med udgangspunkt i bogen »Maskinen<br />
skabt i Menneskets Billede« får fremtrædende forskere ordet i<br />
det historiske auditorium A på Niels Bohr Institutet. Tilrettelagt<br />
af Bent Raymond Jørgensen. Dørene lukkes ved forelæsningernes<br />
start.<br />
23/2 mag.art. bent Raymond Jørgensen, sDU og DTU<br />
Siger spejlet sandheden eller ses blot skygger? Fremskridt i den<br />
biomolekylære forskning og computerteknologien har for nogle<br />
givet forhåbninger <strong>–</strong> for andre frygt <strong>–</strong> for, at mennesket er ved<br />
at skabe maskinen i sit eget billede. Nogle ser empati og humoristisk<br />
sans som et resultat af et neuralt netværk kombineret<br />
med udefrakommende udfordringer. Andre skelner mellem den<br />
gådefulde personlighed og de komplekse processer i hjernen.<br />
2/3 Prof. andrew Jackson, niels bohr institutet<br />
Kant lagde vægt på, at vor erkendelse om virkeligheden ikke<br />
er noget, som naturen objektivt har dikteret os, men er noget,<br />
som vi gennem vore teoretiske forventninger og forestillinger<br />
har presset ned over naturen. Men hvor langt er vi nået i fysikken<br />
siden?<br />
9/3 allan Hammershøj, Center for Communication,<br />
medie and in<strong>form</strong>ation Technologies i ballerup,<br />
aalborg Universitet<br />
Kan vi putte liv, intell<strong>igen</strong>s og måske personlighed eller ånd ind<br />
i vore maskiner <strong>–</strong> eller er det blot en illusion? Har vi brug for<br />
kunstig intell<strong>igen</strong>s? Hvor langt er vi nået i vore bestræbelser på<br />
at skabe kunstig intell<strong>igen</strong>s <strong>–</strong> og hvor langt kan vi nå?<br />
16/3 Dr.scient. Heinz Hansen<br />
Hvordan foregik udviklingen fra kaotisk rod til kosmisk orden?<br />
Det strider tilsyneladende imod den mest fundamentale naturlov,<br />
termodynamikkens 2. hovedsætning. Hvordan kan vi forklare<br />
med rene ord, at det bare sådan skete?<br />
23/3 Prof. Henrik bohr, leder af Kvanteproteincentret,<br />
Fysisk institut, DTU<br />
Er vi i stand til at efterligne livsprocesserne og måske forbedre<br />
dem ved at ændre på den strukturelle eller stofmæssige sammensætning?<br />
Kan vi erstatte visse ting fra bunden, så vi ved<br />
innovationer kan forbedre livskvaliteten og forlænge livet?<br />
30/3 Overlæge, dr.med. martin balslev Jørgensen,<br />
Rigshospitalet<br />
Skabes vor personlighed af tilfældige og molekylære processer<br />
i os <strong>–</strong> eller er det os, som påvirker det mekanisk-molekylære<br />
gennem vores bevidste beslutninger? Er der overraskende<br />
simple relationer mellem bevægelse, bevidsthed og beslutning,<br />
som kan forklare alt?<br />
6/4 Forskningslektor Troels C. Petersen, niels bohr institutet<br />
Dark-matter. Eksisterer den subatomare verden kun i forskernes<br />
modelverden, som en matematisk <strong>form</strong>alisme, der forsøger at<br />
forklare noget, der i virkeligheden er langt mere uforståeligt<br />
end normalt antaget? Er der et alternativ til standardmodellen,<br />
hvis det hele nu kikser med forsøgene nede i CERN?<br />
13/4 Prof.emeritus Peter Pruzan, Cbs<br />
Er matematikken naturens eget sprog, der kan udtrykkes i<br />
<strong>form</strong>ler, som på skønneste vis kan fremvise naturens egen fantastiske<br />
harmoni i lighed med de klassiske komponisters noder<br />
og notater, når de fortolkes og omsættes rigtigt af dir<strong>igen</strong>t og<br />
musikere? Eller er det blot en af de store akademiske drømme<br />
om eksistensen af det elegante univers med en overraskende<br />
harmoni i det største og det mindste?<br />
2110 Onsdag 19.30 · Niels Bohr Institutet, Kbh Ø<br />
8 forelæsninger · Kr. 880 · PEAS Kbh/Frb kr. 765<br />
den teoretiske Fysik <strong>–</strong> og virkeligheden<br />
Forudsætningen for livet er eksistens af stoffet, rummet, tiden<br />
og naturlovene, men hvordan startede det hele? Var det en<br />
tilfældighed, eller lå der styrende naturlove bag? Hvad er<br />
forudsætningerne for forskningens fortsatte fremskridt? Fremtrædende<br />
forskere får ordet i det historiske auditorium A på<br />
Niels Bohr Institutet. Tilrettelagt af Bent Raymond Jørgensen.<br />
Dørene lukkes ved forelæsningernes start.<br />
23/2 mag.art. bent Raymond Jørgensen, sDU og DTU<br />
Ser vi andet end skygger af sandheden? Som Einstein <strong>form</strong>ulerede<br />
det: »Erkendelsesteori uden kontakt med videnskaben<br />
bliver et tomt skema. Videnskab uden erkendelsesteori er <strong>–</strong> for<br />
så vidt som den overhovedet kan tænkes <strong>–</strong> primitiv og konfus«.<br />
2/3 institutleder John Renner Hansen, niels bohr institutet<br />
Hvad ved vi egentlig om naturlovene? Er de naturens egne,<br />
som blot venter på at blive opdaget, eller er naturlovene menneskeskabte<br />
konstruktioner, som er opstillet af os for at forstå<br />
sammenhænge, som naturen empirisk stiller os over for?<br />
9/3 arkivar Finn aaserud, niels bohr institutet<br />
Det moderne menneske har i mindre grad ladet sig inspirere<br />
af fysikkens store forskere og i større grad beskæftiget sig<br />
med politikere, forfattere og kunstnere, måske fordi det, de<br />
sidstnævnte beskæftiger sig med, er mere lettilgænge ligt for<br />
almindelige dødelige. Men lad os gå om bag kilderne og se<br />
virkeligheden med forskernes briller. Hvad fortælles om Niels<br />
Bohr i de nu offentliggjorte dokumenter?<br />
16/3 Prof. i historie John R. Christianson, minneapolis<br />
I middelalderen søgte naturfilosoffferne sandheden om naturen<br />
nede i antikkens store bøger, men Tycho Brahe så op på himlen<br />
og læste i naturens store bog. Det gav anledning til en erkendelsesmæssig<br />
revolution, men i hvilket omfang spillede metafysiske<br />
elementer ind i hans vurdering af data?<br />
23/3 Prof.emeritus David Favrholdt, sDU<br />
Demokrit har sagt, at »sandheden findes i den dybeste grund«,<br />
og vi taler om sandhedens kilde, men findes den? Vil erkendelsesfremskridt<br />
fortsætte i det uendelige, eller er vi nået til den<br />
yderste grænse af vor kapacitet til at samle og forstå data om<br />
virkeligheden? Har videnskaben fået tildelt en religionserstatningsfunktion?<br />
30/3 Prof. benny Lautrup, niels bohr institutet<br />
Er relativitetsteorier relevante? Teoretisk set kan Einsteins<br />
erstatning af den klassiske opfattelse af rum og tid som faste<br />
størrelser med et kontroversielt begrebsapparat forekomme<br />
logisk spekulativt, men der kan ikke sås tvivl om deres praktiske<br />
relevans og anvendelighed. Det samme kan siges om kvantemekanikken.<br />
6/4 Prof. Holger bech nielsen, niels bohr institutet<br />
Er livet opstået som en nødvendig følge af egenskaber i stoffet,<br />
eller er alt resultatet af en række helt tilfældige, uforud sigelige<br />
og mirakuløse kvantespring med emer gente egenskaber? Er<br />
stoffets inderste kerne i virkeligheden vibrationer fra éndimensionelle<br />
strenge, hvordan det så skal forstås?<br />
13/4 Prof. andrew Jackson, niels bohr institutet<br />
Mennesket og Jorden er som placeret på en lille ø i universets<br />
store ocean. Hvad kan vi udlede fra vort kendskab til vor ø, som<br />
skulle gælde universelt? Er det, vi kalder naturlovene, virkelig<br />
noget, der ligger og venter på at blive opdaget af os, eller er de<br />
blot et udslag af menneskets tilbøjelighed til at opfinde forklaringer<br />
på alt?<br />
2111 Onsdag 17.00 · Niels Bohr Institutet, Kbh Ø<br />
8 forelæsninger · Kr. 880 · PEAS Kbh/Frb kr. 765<br />
samFundet <strong>–</strong> Forskningen og Fremtiden<br />
Aldrig i civilisationernes historie har vi haft så mange udfordringer<br />
som nu. Her ses på forskningens, folkestyrets, finansverdenens<br />
og firmaernes holdninger til og håndtering af kriser,<br />
konflikter og katastrofer. Fremtrædende forskere og repræsentanter<br />
for den innovative del af den danske finans- og forretningsverden<br />
får ordet og besvarer spørgsmål. Tilrettelagt af<br />
Bent Raymond Jørgensen. Dørene lukkes ved forelæsningernes<br />
start.<br />
24/2 mag.art. bent Raymond Jørgensen, sDU og DTU<br />
Vækst, velfærd og værdier, demokrati og globalisering, frihed<br />
og tryghed! Det ligger i ethvert menneske, at det søger efter<br />
lykken, og uden visioner leves livet kun baglæns. Det sker ofte,<br />
at visioner støder imod både manglende vilje og virkeligheden<br />
selv! Hvad skal der til for at undgå en økonomisk, demokratisk<br />
og moralsk nedtur?<br />
3/3 Prof. andrew Jackson, niels bohr institutet<br />
Kan forskningen fremmes og hæmmes af institutio nelle og<br />
investeringsmæssige tiltag? Hvad er drivmidlerne til forskningens<br />
frem skridt? Hvorfor blev Ørsteds opdagelse af<br />
elektromagnetis men ikke gjort tidligere? Kan man fremme<br />
forskningens fremskridt ved øgede investeringer og ændrin ger<br />
af for sknings institu tionerne?<br />
10/3 Prof.emeritus David Favrholdt, sDU<br />
Det mo derne menneske er forelsket i teknologi ens vel sig nel ser<br />
<strong>–</strong> ser virkelig heden gennem natur vi den skabens briller og kræver<br />
uomstødelige, viden skabelige beviser. Men kan forskerne og<br />
eks perterne erstatte for fatterne og præ sterne fuldt og helt?<br />
17/3 Organisationsudvikler Thomas Chr. Olsen, novozymes<br />
Hvordan får man gennem virksomheder og forskningsinstitutioner<br />
midler til den innovation, som kan skabe de nødvendige<br />
forudsætninger for vækst og velfærd for os alle? Kan vi sætte<br />
vor lid til, at videnskaben løser de problemer, den har været<br />
med til at skabe i jagten på fremskridtet, eller klarer naturen<br />
det på sin egen måde?<br />
24//3 Overlæge, dr.med. martin balslev Jørgensen,<br />
Rigshospitalet<br />
Mennesket har aldrig haft større muligheder end nu <strong>–</strong> og alligevel<br />
ses udfordringer, som kan forekomme uoverkommelige og<br />
derfor nedbrydende for mange: Fremmedgørelsen i en stedse<br />
mere teknologisk og globaliseret hverdag har sin pris. Hvad er<br />
årsagen til stigningen i antallet af psykiatriske patienter? Kan<br />
der gøres noget effektivt for at forbedre folks tilstand? Hvordan<br />
rammer krisen den moderne familie?<br />
31/3 Overrabiner bent melchior<br />
Kundskab giver magt, men hvad hvis der ikke sker en tilsvarende<br />
forøgelse af moralen? Hvordan indrettes vore virksomheder<br />
og demokratiske institutioner, så de kan forhindre<br />
magtmisbrug etc. Hvad er et menneske? Blot stof sat sammen<br />
på en speciel måde eller noget meget mere, der blot er lidt<br />
ringere end Gud?<br />
7/4 Redaktør, forfatter Lene andersen<br />
I sit ret omfattende forfatterskab beskæftiger Lene Andersen<br />
sig med tidens tendenser og det moderne menneskes placering<br />
i et stedse mere teknologisk og bureaukratisk styret samfundssystem.<br />
Er der plads til det individuelle menneske i fremtidens<br />
samfund? Noget tyder på, at menneskets berettigelse let kan<br />
forsvinde i konkurrence med robotter og andre teknologisk<br />
finurligheder, der vil spare klimaet og miljøet for meget.<br />
2112 Torsdag 19.30 · Niels Bohr Institutet, Kbh Ø<br />
7 forelæsninger · Kr. 770 · PEAS Kbh/Frb kr. 670<br />
14 FOReDRaG<br />
FOReDRaG 15