Tag et kig ind i bogen her - Byggecentrum
Tag et kig ind i bogen her - Byggecentrum
Tag et kig ind i bogen her - Byggecentrum
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ProduktionsstyringBegreber, principper og modellerAage U. MichelsenNyt Teknisk Forlag
ProduktionsstyringTankegange, begreber og modeller
ProduktionsstyringTankegange, begreber og modellerAage U. Michelsen
Produktionsstyring1. udgave 2010© Nyt Teknisk Forlag 2010Forlagsredaktør: Thomas Rump, tr@nyttf.dkOmslag: Morten KvistOmslagstegning: Jacob Brink LaursenTegninger: Jacob Brink LaursenGrafisk tilr<strong>et</strong>telæggelse og Dtp : Morten KvistISBN: 978-87-571-3243-4 (e-bog)Varenummer: 74010-9Bogen er sat med Minion Pro og Myriad ProBogen er trykt på 100g G-printAlle r<strong>et</strong>tigheder ifølge gældende lov om ophavsr<strong>et</strong>forbeholdes.Kopiering fra denne bog må ikke f<strong>ind</strong>e sted.Nyt Teknisk ForlagVigerslev Allé 182500 Valbyinfo@nyttf.dkwww.nyttf.dkEkspedition: Erhvervsskolernes Forlag, +45 63 15 17 00
ForordDenne bog er udarbejd<strong>et</strong> med henblik på brug som lærebog i den grundlæggendeundervisning i produktionsstyring på DTU. Da <strong>bogen</strong> ikke <strong>ind</strong>eholder avanceredematematiske modeller, er d<strong>et</strong> imidlertid håb<strong>et</strong>, at den også vil f<strong>ind</strong>e anvendelse andresteder. Bogen er skrev<strong>et</strong> på dansk, og om d<strong>et</strong>te er en fordel eller ej, vil der sikkertvære delte meninger om. Efter undertegnedes opfattelse er der imidlertid behov fordansksprog<strong>et</strong> faglitteratur <strong>ind</strong>en for d<strong>et</strong> driftstekniske fagområde, <strong>her</strong>under <strong>ind</strong>enfor produktionsstyring. For at relatere de danske begreber til den amerikansk<strong>et</strong>erminologi, er denne mange steder i <strong>bogen</strong> i parentes anført med kursiv skrift efterde danske begreber.Med udgangspunkt i <strong>et</strong> begræns<strong>et</strong> antal sider, så må der træffes <strong>et</strong> kompromismellem bredde og dybde. Ved udarbejdelsen af manuskript<strong>et</strong> har bredden vær<strong>et</strong>prioriter<strong>et</strong> frem for dybden, id<strong>et</strong> sigt<strong>et</strong> med <strong>bogen</strong> er at give læseren <strong>et</strong> bredt kendskabtil områd<strong>et</strong>.Inden for fagområd<strong>et</strong> fremkommer der løbende nye begreber, og d<strong>et</strong> kan umiddelbartvære vanskeligt at gennemskue, hvad der er nyt i <strong>et</strong> nyt begreb, og hvilke forskelleog ligheder der er mellem de forskellige begreber. D<strong>et</strong> er håb<strong>et</strong>, at <strong>bogen</strong> kanbidrage til at give en vis afklaring <strong>her</strong>af, og dermed til at danne baggrund for kritiskat kunne vurdere nye begreber. Når d<strong>et</strong> med referencer til ældre kilder er eksemplificer<strong>et</strong>,at nog<strong>et</strong> af nyheden i <strong>et</strong> nyt begreb ikke er helt nyt, så er d<strong>et</strong> ikke for at nedgøred<strong>et</strong> nye begreb, men for at give en større forståelse af begreb<strong>et</strong> ved at sætte d<strong>et</strong> irelation til andre begreber. Som eksempel kunne den udbredte begejstring for Leansåledes l<strong>et</strong> føre til en anvendelse, hvor resultaterne viser sig at være skuffende, hvisLean ikke ses i <strong>et</strong> bredere perspektiv. Nogle af <strong>bogen</strong>s udsagn om Lean kunne såledesumiddelbart opfattes som værende negative, men de er tænkt at skulle være konstruktive.Januar 2010Aage U. Michelsen
IndholdIndledning 121 Produktionsstyring – begreber og styringsprincipper 161.1 Produktion og styring 171.2 Kriterier for produktionsstyring 211.3 Forskellige produktionsstyringsopgaver 251.4 Rammesystem for MRP-baser<strong>et</strong> produktionsstyring 281.5 Virksomhedens styringssystemer 321.6 Proaktiv planlægning vs. reaktiv tilpasning 341.7 Udvidelse af produktionsbegreb<strong>et</strong> 382 Prognose- og forecastberegning 422.1 Prognoser – hvorfor/hvordan ? 432.1.1 Behov for at udarbejde prognoser 432.1.2 Forskellige prognosesituationer 442.2 Forecastteknikkens grundlag samt faser i udarbejdelsen af forecast 502.3 Data<strong>ind</strong>samling 512.4 Fastlæggelse af model 562.5 Udjævningsteknik ved forecastberegning 582.5.1 Udjævningsteknik til tidsseriemodeller 582.5.2 Udjævningsteknik til probalistiske modeller 662.5.3 Valg af udjævningsteknik 672.6 Forecastberegning 682.7 Usikkerhedsberegning 702.7.1 Usikkerhedsberegning ved tidsseriemodeller 702.7.2 Usikkerhedsberegning ved probalistiske modeller 722.8 Eksempel på anvendelse af forecast ved lagerstyring 732.9 Eksempler på forecastberegning ved fire forskellige modeller 752.9.1 Konstant model med glidende gennemsnit 75
Indhold2.9.2 Konstant model med eksponentiel udjævning 762.9.3 Lineær model med eksponentiel udjævning 762.9.4 Sæsonmodel 793 Lagerstyring 823.1 Grundbegreber og disponeringssystemer 833.1.1 Formål med lagre 833.1.2 Lageromkostninger 863.1.3 Mål for styring af lagre 883.1.4 Materialestyringsprincipper 913.1.5 Disponeringssystemer for forbrugsstyrede lagre 923.1.6 Eksempler på disponeringsregler ved transaktionsrapportering 943.2 Seriestørrelser ved forbrugsstyring 973.2.1 Den klassiske Wilsons formel (EOQ) 983.2.2 EOQ ved kontinuert tilgang til lager<strong>et</strong> 1023.2.3 Pris afhængig af mængde (rabat) 1033.2.4 Forvent<strong>et</strong> prisstigning 1073.2.5 Tilpasning af seriestørrelser for forskellige varer 1103.2.6 Omkostningernes følsomhed over for ændringer i seriestørrelsen 1123.2.7 Afrunding omkring seriestørrelser 1163.3 Sikkerhedslagre ved forbrugsstyring 1173.3.1 Stokastisk forbrug og d<strong>et</strong>erministisk genanskaffelsestid 1183.3.2 Stokastisk forbrug og stokastisk genanskaffelsestid 1253.4 Seriestørrelsesmodeller ved éngangsdisponeringer 1273.5 Aggregerede lagerb<strong>et</strong>ragtninger 1303.5.1 ABC-analyser 1303.5.2 Omkostningssammenhænge for d<strong>et</strong> samlede lager 1333.6 Afrunding 1374 MRP-baser<strong>et</strong> materialeplanlægning 1384.1 Opgavestruktur ved MRP-baser<strong>et</strong> produktionsstyring 1394.2 Styklister/varen<strong>et</strong>værk 1427
Indhold4.3 Hovedplanlægning (Master Planning) 1454.3.1 Planlægning for produktfamilier 1464.3.2 Planlægning for færdigvarer (MPS) 1494.3.3 Anvendelse af MPS 1564.3.4 Planlægningsstyklister 1584.4 Brutto-/n<strong>et</strong>tobehovsberegning (Material Requirements Planning) 1594.4.1 Principp<strong>et</strong> i MRP-beregning (brutto-/n<strong>et</strong>tobehovsberegning) 1594.4.2 Grundlag<strong>et</strong> for seriestørrelsesberegning 1654.4.3 Seriestørrelsesmodeller, baser<strong>et</strong> på diskr<strong>et</strong>e afgange 1654.4.4 Seriestørrelsesmodeller, baser<strong>et</strong> på kontinuert afgang 1754.4.5 Sammenligning og vurdering af seriestørrelsesmodellerne 1814.4.6 Pris afhængig af mængde 1824.4.7 Konsekvenser af brug af seriestørrelser 1844.5 Kompleksit<strong>et</strong> i MRP-planer 1875 Kapacit<strong>et</strong>splanlægning og finplanlægning/beordring 1915.1 Begreberne "kapacit<strong>et</strong>" og "belastning" 1915.2 Operationsn<strong>et</strong>værk/operationslister 1945.3 Kapacit<strong>et</strong>splanlægning på forskellige planlægningsniveauer 1965.3.1 Beregning af kapacit<strong>et</strong>sbehov for en Sales and Operation Plan (SOP) 1985.3.2 Beregning af kapacit<strong>et</strong>sbehov for en Master Production Schedule 1985.3.3 Beregning af kapacit<strong>et</strong>sbehov for en MRP-plan 2045.4 Finplanlægning 2065.4.1 Centraliser<strong>et</strong> finplanlægning 2075.4.2 Decentraliser<strong>et</strong> beslutningstagen om igangsættelse af ordrer 2115.5 Input-/outputstyring 2165.6 Afrunding 2176 Theory of Constraints (TOC) 2196.1 Historien bag TOC 2196.2 Tankegangen bag TOC 2216.3 Økonomiske begreber i TOC 2238
Indhold6.4 Planlægningsprincipp<strong>et</strong> i TOC (Drum-Buffer-Rope (DBR)) 2266.5 The Thinking Process 2306.6 Afrundning 2337 Materialestyring i produktionsn<strong>et</strong>værk – SCM 2367.1 Fra produktionsvirksomhed til forsyningsn<strong>et</strong>værk/-kæde 2377.2 Et produktionsn<strong>et</strong>værk opfatt<strong>et</strong> som ét produktionssystem 2437.3 Styring af materialestrømme i produktionsn<strong>et</strong>værk 2477.3.1 Styring af forsyninger til virksomheden 2477.3.2 Muligheder for og konsekvenser af <strong>ind</strong>førelse af VMI 2517.3.3 Styring af leveringer til distributionslagre 2558 Postponement og Mass Customization 2648.1 Postponement 2648.1.1 Postponement i fremstillingssystem<strong>et</strong> 2668.1.2 Postponement i distributionssystem<strong>et</strong> 2728.1.3 Postponement i <strong>et</strong> integrer<strong>et</strong> produktions- og distributionssystem 2738.2 Mass Customization 2779 Just-in-Time (JIT) og Lean 2829.1 JIT-begreb<strong>et</strong>s <strong>ind</strong>hold i 70’erne og 80’erne 2839.2 KAIZEN 2899.3 JIT-principper og -teknikker 2959.3.1 Toyotas 7 spildkategorier 2959.3.2 Reduktion af lagre 2969.3.3 Reduktion af omstillingstider (SMED) 2989.3.4 De 5 S’er 2999.3.5 Poka-yoke (0-fejl) 3009.3.6 No blame – no fear 3019.3.7 Flermaskinb<strong>et</strong>jening og U-layout 3019.3.8 Kundefokus – på såvel eksterne som interne kunder 3029.3.9 Forenkling og synliggørelse 3039
Indhold9.3.10 Teams – motivation, uddannelse og træning 3039.4 Kanban-system 3039.4.1 To-kort Kanban-system 3049.4.2 Et-kort Kanban-system 3059.4.3 Dimensionering af <strong>et</strong> Kanban-system 3079.5 Toyota Production System (TPS) 3109.5.1 Toyota-hus<strong>et</strong> 3119.5.2 Jidoka 3139.6 Lean 3159.6.1 De grundlæggende principper bag Lean 3179.6.2 Value Stream Mapping (VSM) 3209.6.3 Eksempel på udarbejdelse af Current State Map 3219.6.4 Principper ved udarbejdelse af Future State Map 3249.7 Case: Udarbejdelse af Future State Map 3279.8 Caseløsning: Udarbejdelse af Future State Map 3299.9 Sammenfatning 33310 Six Sigma og Lean Six Sigma 33610.1 Baggrunden for begreb<strong>et</strong> Six Sigma 33610.2 Udviklingen af <strong>ind</strong>hold<strong>et</strong> i begreb<strong>et</strong> Six Sigma 34010.3 Implementering af Six Sigma 34310.4 M<strong>et</strong>oder i Six Sigma 34510.5 Relationer mellem Six Sigma og TQM 34810.6 Lean Six Sigma (LSS) 35011 Total Productive Maintenance (TPM) 35411.1 Baggrunden for TPM 35511.2 Fra PM til TPM 35811.3 Indhold<strong>et</strong> i TPM I (TPM på produktionsniveau) 36011.4 Implementering af TPM I 36311.5 Indhold<strong>et</strong> i TPM II (TPM på virksomhedsniveau) 36611.6 Implementering af TPM II 36910
Indhold11.7 Indhold<strong>et</strong> i TPM III 37111.8 Relationer mellem TPM og TPS/JIT 37212 Agile og Quick Response Manufacturing (QRM) 37412.1 Agile Manufacturing 37412.2 Quick Response manufacturing (QRM) 38112.3 Afrundning 38613 Nytænkninger om udvikling af produktionssystemer 38813.1 The Focused Factory 38913.2 UPS (Udvikling af ProduktionsSystemer) 39113.3 Non-Stock Production 39313.4 Reduktion af omstillingstid (SMED) 39513.5 KAIZEN – løbende forbedringer 39513.6 World Class Manufacturing (WCM) 39613.7 Time-based Comp<strong>et</strong>ition (TBC) 39813.8 Business Process Reenginering (BPR) 40213.9 Sammenfatning 40613.10 Afslutning 407Epilog: Om pull og push 410Bilag A: Normalfordeling 416Litteratur 418Index 42511