<strong>Rundt</strong> <strong>omkring</strong> i <strong>Hillerslev</strong> <strong>sogn</strong>. Lokalhistoriske skrifter fra <strong>Hillerslev</strong>-Kåstrup <strong>sogn</strong>e nr. 5, 2000Min mors slægt og "gården"Agnes WighMaren og Anders Chr. Andersen med deres børn, ca. 1935. Børnene er bagest fra venstre:Chr. Mikkelsen Andersen og Karen Marie. Forrest fra venstre er det Anders, Marie og Agnes (artiklens forfatter).Jesper Thomsen og hans kone Ane havde gården, som blevmit barndomshjem. Anes 3 brødre havde Gl. Neergård.Jesper Thomsen og Ane havde 7 børn, deriblandt ThomasJespersen og min mormor, Karen Marie Jespersen, der som4-årig kom til at bo hos sine 3 morbrødre på Gl. Neergårdmed henblik på at skulle arve denne gård, når de engangvar døde. De gik under betegnelsen "De gammel kåel".De gammel kåelKr. Mikkelsen Kristensen:Født i Neergård 24/12 1808, død samme sted 15/19 1885Kr. Overgård Kristensen:Født i Neergård 7/4 1816, død samme sted 30/1 1893død overtaget af et af deres børn, Thomas Jespersen.Han forblev ugift, og ved hans død overtog Karen MJespersen og Chr. Mikkelsen Jensen fra Gl. Neergård"gården".I 1912 blev min mor, Maren, datter af Karen M. Jespersenog Chr. Mikkelsen Jensen gift med Anders Chr.Andersen fra Ballerum. Efter mine forældres giftermålkom de til "gården" som bestyrere, senere forpagtede deden, senere igen købte de den.I 1918 blev "Ny Neergård" bygget til min mors bror,Jens Mikkelsen. "Ny Neergård" blev udstykket dels fra "Gl.Neergård" og dels fra "gården". Senere overtog JensMikkelsen også "Gl. Neergård". I den forbindelse byggedemin morfar, Chr. Mikkelsen Jensen, "Karens Minde" hvorhan boede de sidste år sammen med sin yngste datter, Stine.P. Overgård Kristensen:Født i Neergård 11/2 1817?, død samme sted 29/3 1873Som voksen mødte min mormor, Karen Marie Jespersen,min morfar, Chr Mikkelsen Jensen, som stammede fraBisgård ud af en velhavende slægt. Efter deres giftermålkøbte de gården "Tinggård" i <strong>Hillerslev</strong>, hvor der nu erkalkværk - lå mellem Snerlevej og Ballerumvej (nu nedrevet).Deres 3 første børn blev født på denne gård, blandtdem min mor, Maren.Da de 3 brødre på "Gl. Neergård" var døde, blev gårdensom bestemt overtaget af min mormor og morfar, KarenM. Jespersen og Chr. Mikkelsen Jensen. De beholdt dog"Tinggård", som blev bestyret at en datter og svigersøn."Gården" derhjemme blev efter Ane & Jens ThomsensAgnes Wighs barndomshjem, nu Nordre Kåstrupvej nr. 3.50
<strong>Rundt</strong> <strong>omkring</strong> i <strong>Hillerslev</strong> <strong>sogn</strong>. Lokalhistoriske skrifter fra <strong>Hillerslev</strong>-Kåstrup <strong>sogn</strong>e nr. 5, 2000Kontrolassistent i Nordthy 1946-48Alfred Johannesen, DianalundDen 23. april 1946 kl. 8 om morgenen stod en 20-årignybagt kontrolassisten på Hjørring station med sin kuffertog en enkeltbillet til <strong>Thisted</strong>; og så uregelmæssig var trafikkenunder og efter krigen, at toget først var i <strong>Thisted</strong> kl.20 om aftenen. Jeg fik nu min cykel og kuffert udleveret ogbegyndte at spørge om vej til Skovsted, blandt andet gikjeg ind i et lille hus, hvor der var en gammel kone hjemme.Desværre var vore dialekter så forskellige, at vi ikkeforstod hinanden, men efterhånden fandt jeg frem tilformanden Chr. Hvelplund i Skovsted, hvor jeg overnattede.Næste dag blev jeg vist op til Graves Kielsgård iKjelstrup, og så kunne jeg begynde.Graves KielsgårdNordthy kontrolforening havde på dette tidspunkt 47medlemmer med 470 køer. Dem skulle jeg så rundt til 12gange årligt. Den enkelte ko's mælk skulle vejes aften ogmorgen og fedtprocent tages med dertil medtaget apparatur.Når fedtprocenterne var taget, kunne flere hunde og enenkelt kat huske, at de skulle have mælkeresterne. Derskulle også føres regnskab, som dengang foregik medhånd- og hovedkraft.I de første tider, hvor der var andelsmejerier, blevmælken afregnet efter mængden. Det fristede nogle til atkomme vand i mælken. På et husmandssted havde maningen brønd, men brugte vand fra bækken, og mejeribestyrerenkunne ikke forstå, at der var hundestejler imælken. I slutningen af 1800-tallet opfandt dr. Gerber enret let metode til at måle mælkens fedtprocent. Det førtetil, at mælken blev afregnet efter mængde og fedtindhold,og så var der ingen fordel i at komme vand i mælken.Dr. Gerbers opfindelse var også medvirkende til, atder opstod kontrolforeninger. Den første var Vejen ogOmegns Kontrolforening, stiftet i 1897, og den førstekontrolassistent var Emil Konradi, der senere blev lærerpå Ladelund Landbrugsskole. Chr. Hvelplund fortalte, athan selv havde været kontrolassistent i Nordthy, og athans far var den første assistent her. Den danske opfindelse,som kontrolforeninger er, har været udbredt i defleste lande, hvor man har malkekvæg.Godt modtagetDet var en oplevelse at komme i så mange landbohjem,hvor jeg følte mig velkommen. Det hændte enkelte gange,at jeg blev bedt om at flytte til et andet medlem, fordi dervar store begivenheder i familien så som fødsel og dødsfald.Nogle steder bad man bordbøn, andre steder ikke.Et sted så manden op i loftet efter måltiderne og sagde:"Tak for mad, Vorherre." At spise brød til frugtgrød synesat være en thyboskik. Et sted fik man den gamle, kendteret brødterninger i kogt mælk om morgenen."Alverdens ting på en trillebør" - "Det går så hårdt til"og "Det passer gu' nok" er thybomundheld.En speciel thybolidelse, augustmider, stiftede jeg ogsåbekendtskab med. En del af medlemmerne malkede medhånden. En enkelt malkede en stråle ned på gangen tilkatten, der åbnede munden og drak.Det virkede mærkeligt at skulle flytte hver dag ogovernatte et nyt sted. Det første jeg tænkte om morgenenvar: "Hvor er jeg i dag?" Et par gange har jeg sovet ihalmsenge, der er meget behagelige at sove i, selv ommusene arbejdede nede i halmen.Under og efter krigen var der stor mangel på cykeldækog slanger. Engang kom der brev fra fællesledelsen i<strong>Thisted</strong>, som meddelte, at man var tildelt to cykeldæk.Dem kunne fællesledelsens 16 kontrolassistenter så søgeom at få et af.En kontrolassistent var så smart, at han satte enståltråd gennem de gummipropper, som brugtes tilmælkeflaskerne, og satte dem om cykelhjulet.Der findes gårde, hvor den samme slægt har ejetgården i flere generationer, og der er også gårde, hvor densamme kofamilie har levet på gården i lange tider.Hos Petrus Overgård i Nr. Knudegård stammede helebesætningen på ca. 20 køer fra en ko født mellem 1890 og1900.Jeg fik et lille kvistværelse hos Jens Rotbøll og hanshusbestyrerinde Kristiane i Skovsted. De to ædle menneskervar kommet ude fra Hjardemål Klit. De havde denindstilling, at de ikke ville have aldersrente, men klare sigselv. Rotbøll fremstillede ca 200 par sivsko om året. Jegvar med ham ude på Lønnerup fjord og høste siv. Omsommeren gik Rotbøll i stundthoser (strømper uden fod),som Jeppe Åkjær skriver om i Mads Doss. Mors og Thyhar jo været fri for muldvarpe. I den forbindelse fortalteKristiane, at hun i sin barndom havde hørt, at muldvarpenskulle komme til Thy lige før verdens ende - nu ermuldvarpen kommet til Nordthy! Jens Rotbøll var ikkeuden lune. Han gav mig følgende anbefaling:AnbefalingPå given foranledning skal jeg til oplysning meddele, atAlfred Johannesen, som jeg har lært at kende det sidstehalvårstid er en nederdrægtig filur, som kun pønser på at51