Forlodsudtagelsen af pensionsrettigheder ved se- paration og ...
Forlodsudtagelsen af pensionsrettigheder ved se- paration og ...
Forlodsudtagelsen af pensionsrettigheder ved se- paration og ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ægtefælle slet ingen havde. Dis<strong>se</strong> urimeligheder – samt de tvivlsspørgsmålsom <strong>pensionsrettigheder</strong>s behandling på skiftet kunne giveanledning til – var en del <strong>af</strong> baggrunden for, at Ægtefællepensionsudvalgeti 1998 blev nedsat. Det var ligeledes et vægtigt argument, atden samfundsmæssige udvikling var løbet fra tankerne <strong>og</strong> hensynenebag den hidtidige retstilstand. Dette skyldtes navnlig den øgede pensionsformue,pensionernes udbredel<strong>se</strong>, kvinders øgede erhvervsfrekvens<strong>og</strong> det øgede antal skilsmis<strong>se</strong>r 12 . Der har i tidens løb været mange reformovervejel<strong>se</strong>r13 , men det er først på baggrund <strong>af</strong> Ægtefællepensionsudvalgetsarbejde, at det er lykkedes at ændre retstilstanden.3. Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong>skilsmis<strong>se</strong> efter den 1. januar 2007Pensionsrettigheder er fortsat omfattet <strong>af</strong> RVL § 15, stk. 2, d<strong>og</strong> udledesretsstillingen ikke længere <strong>af</strong> en fortolkning <strong>af</strong> § 15, stk. 2, men <strong>af</strong>det nye regelsæt i RVL §§ 16b-h 14 . Udgangspunktet for <strong>pensionsrettigheder</strong>sbehandling er fastlagt i § 16b, der angiver, at alle rimelige<strong>pensionsrettigheder</strong> kan udtages forlods på skiftet. Pensionsrettighederer stadig fælle<strong>se</strong>je, men får som udgangspunkt særejets væ<strong>se</strong>ntligstevirkning på skiftet – nemlig forlodsudtagel<strong>se</strong>. Man har valgt et pensionspolitiskudgangspunkt, hvorefter en ægtefælle udtager sine rimelige<strong>pensionsrettigheder</strong> forlods, fordi de er etableret for at sikre ægtefællensfortsatte forsørgel<strong>se</strong>, når lønindtægten falder bort, hvilket samtidigindebærer, at det er en ægtefælles eget ansvar at etablere sitfremtidige forsørgel<strong>se</strong>sgrundlag 15 . Ægtefællerne kan altså udtage allederes rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong> forlods, uan<strong>se</strong>t der er fælle<strong>se</strong>je iægteskabet, <strong>og</strong> uan<strong>se</strong>t den anden ægtefælle er stillet ringere pensionsmæssigt.Ved fastlæggel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> udgangspunktet i § 16b lagde udvalgetvægt på, at værdiansættel<strong>se</strong>r her<strong>ved</strong> oftest vil være unødvendige, atydel<strong>se</strong>sdækningen kan sammensættes, så den bedst pas<strong>se</strong>r den enkeltepensionsdeltager, at der tages hensyn til aldersforskelle mellem ægtefællerne,<strong>og</strong> at valget <strong>af</strong> pensionstype ikke længere er <strong>af</strong>gørende forden skifteretlige behandling <strong>af</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong> 16 .Det pensionspolitiske udgangspunkt er <strong>og</strong>så kommet til udtryk i§ 16c, hvorefter en ægtefælle udtager alle <strong>pensionsrettigheder</strong> forlods,hvis ægteskabet har været <strong>af</strong> kortere varighed, uan<strong>se</strong>t om rettighedenkan an<strong>se</strong>s for at være rimelig eller ej. Ifølge udvalget forekommer detrimeligt, at man ikke får del i den anden ægtefælles pensionsopsparing1213141516Betænkning nr. 1466/2005 s. 11.Se Bet. kap. 10.Lov nr. 483 <strong>af</strong> 7. juni 2006 om <strong>pensionsrettigheder</strong>s behandling <strong>ved</strong> død, samt<strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 11 <strong>og</strong> 15, Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 15 <strong>og</strong> Betænkning nr.1466/2005 s. 173 <strong>og</strong> 186.Betænkning nr. 1466/2005 s. 179 <strong>og</strong> 188.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 6
efter blot få års ægteskab 17 . Pensionsrettigheder behandles hermed anderledes<strong>ved</strong> korterevarende ægteskaber end fællesboets øvrige aktiver,hvilke som udgangspunkt ligedeles, medmindre der er <strong>af</strong>talt særeje,eller skifteretten bestemmer, at der skal ske en skævdeling, jf. fællesboskiftelovens(FSKL) § 69a. Dette understreger, at <strong>pensionsrettigheder</strong>er særlige rettigheder, der adskiller sig fra de øvrige aktiver pået skifte. Bestemmel<strong>se</strong>n er tillige et udtryk for en forenkling <strong>af</strong> regelsættet<strong>og</strong> et ønske om ikke at foretage småjusteringer, hvilket går igenigennem hele regelsættet 18 .<strong>Forlodsudtagel<strong>se</strong>n</strong> gælder <strong>og</strong>så udbetalte beløb fra rimelige kapital<strong>pensionsrettigheder</strong>,supplerende engangsydel<strong>se</strong>r samt indtægter<strong>og</strong> surr<strong>og</strong>ater herfor, jf. § 16b, stk. 2. Dis<strong>se</strong> rettigheders alderdomsforsørgel<strong>se</strong>sformålforsvinder ikke <strong>ved</strong> udbetalingen, <strong>og</strong> dermed er forlodsudtagel<strong>se</strong>nu<strong>af</strong>hængig <strong>af</strong>, om skiftet sker før eller efter udbetalingen.Det er d<strong>og</strong> en forudsætning, at beløbet ikke kan antages at væreforbrugt 19 . Til gengæld indgår udbetalte beløb fra løbende livsbetingedeordninger <strong>og</strong> ratepensioner i delingen, da dis<strong>se</strong> <strong>ved</strong> udbetalingenbliver en del <strong>af</strong> den almindelige formue 20 . Beløbene antages at væreforbrugt i det øjeblik de udbetales – uan<strong>se</strong>t om det reelt er tilfældet.Som kon<strong>se</strong>kvens <strong>af</strong> det valgte pensionspolitiske udgangspunktindførte man n<strong>og</strong>le modifi-kationer for at opnå en balance mellem depensions- <strong>og</strong> familiepolitiske hensyn. Det nye regelsæt er således udtrykfor et kompromis mellem dis<strong>se</strong> modsatrettede hensyn 21 .For det første er det i medfør <strong>af</strong> § 16b, stk. 1 kun rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>,der kan udtages forlods. Rimelighedsvurderingen behandlesudførligt i kap. 5. Her skal det blot fremhæves, at alle sædvanligearbejdsmarkedspensioner an<strong>se</strong>s for rimelige, ligesom tilsvarenderegelmæssige pensionsbidrag fra ægtefæller, der ikke er omfattet <strong>af</strong> enpensionsordning som led i deres ansættel<strong>se</strong>, vil blive betragtet somrimelige 22 . Det betyder, at indbetalinger, der enten overstiger sædvanligeindbetalinger, eller foretages på ordninger, der er tegnet som supplerendepensionsopsparing, typisk kapital- eller ratepensioner, fortsatskal ligedeles, jf. § 16b, stk. 3. Ikke fordi indbetalingerne i sig <strong>se</strong>lv erurimelige, men fordi der er tale om ekstrapensioner, der bør sidestillesmed anden opsparing 23 . En ekstraopsparing skal d<strong>og</strong> ikke deles, hvisden er foretaget <strong>af</strong> den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle. Ensådan ekstraopsparing har karakter <strong>af</strong> opfyldning, hvilket an<strong>se</strong>s som17181920212223Bet s. 191. Se <strong>og</strong>så Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8, s. 1 REU L146.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 12 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 26.Sml. m. Erstatningsansvarslovens § 18, stk. 2, hvorefter en personskadeerstatningkan udtages forlods, hvis den ikke er forbrugt. D<strong>og</strong> er forlodsudtagel<strong>se</strong>nrent kvantitativ <strong>og</strong> omfatter ikke surr<strong>og</strong>ater, indtægter eller værdistigninger. Sewww.synopsis.dk Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål <strong>ved</strong>rørendepensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 6.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 22.Betænkning nr. 1466/2005 s. 184 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 15 <strong>og</strong>Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 2 REU L 146.Betænkning nr. 1466/2005 s. 189f <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23.Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 7
DOE/EIS-0382DDRAFT ENVIRONMENTAL IMPACT STATEMENTMESABA ENERGY PROJECTSUMMARYAlternative SitesAs described in Section 1.5, Excelsior is required by state regulations to consider at least two potentialsites for the propo<strong>se</strong>d plant and two potential alignments for high voltage transmission lines (HVTLs).Excelsior’s preferred and alternative sites and alignments are described in Section 2.3. Both Excelsior’spreferred and alternate sites for the Mesaba Generating Station would be located in the Taconite Tax ReliefArea (TTRA) of northeastern Minnesota to receive beneficial consideration in accordance with MinnesotaStatutes § 216B.1694 (<strong>se</strong>e Section 1.5). Figure S-1 shows the boundary of the TTRA and the twoalternative locations (West Range Site and East Range Site) for the propo<strong>se</strong>d project.Since DOE’s decision in this EIS relates to the funding of a project <strong>se</strong>lected competitively inaccordance with objectives of the CCPI Pr<strong>og</strong>ram, DOE has not participated in the identification or<strong>se</strong>lection of alternative sites or alignments for the Mesaba Energy Project. However, Excelsior hasprepared an analysis of alternative sites within the TTRA (<strong>se</strong>e Appendix F1), in which it concludes that theWest Range and East Range sites are the only practicable alternative sites. DOE has reviewed Excelsior’ssite analysis and found it to be adequate for purpo<strong>se</strong>s of determining reasonable site alternatives for thisEIS. Accordingly, the West and East Range sites are evaluated in detail as reasonable alternatives.Alternatives Eliminated from Further ConsiderationDOE considered the following alternatives in addition to the Propo<strong>se</strong>d Action and No ActionAlternative. For the reasons described below, DOE elected not to carry the<strong>se</strong> alternatives forward fordetailed evaluation in this EIS.Alternative SizesThe propo<strong>se</strong>d project could be demonstrated using a smaller-sized plant; however, a smaller-sizedplant would not be sufficiently large to demonstrate the large utility-scale commercial viability of the IGCCtechnol<strong>og</strong>y advancements, which is the central purpo<strong>se</strong> of this CCPI project. The smaller-sized, singleprocess system IGCC plant was successfully demonstrated as part of the predecessor Clean CoalTechnol<strong>og</strong>y (CCT) pr<strong>og</strong>ram at the Wabash River Coal Gasification Repowering Project (Wabash) locatedin Terre Haute, Indiana. Following the Wabash demonstration, a Value Improving Practices (VIP) process– a formal industry process applying nine <strong>se</strong>parate practices – was applied to examine lessons learned,identify options to improve cost and performance, and optimize the design for application to large utilityscalecommercial plant configurations. An availability target above 85 percent would be needed tosuccessfully compete against older technol<strong>og</strong>y ba<strong>se</strong> load facilities in the power generation industry.Multiple process systems would be required to meet this availability requirement, including a more costeffectiveredundancy within the plant, low-cost back-up systems of conventional technol<strong>og</strong>ies, and theintegration of the<strong>se</strong> features throughout the plant. The propo<strong>se</strong>d project would demonstrate the largeutility-scale commercial design configuration resultant from the Wabash VIP process and sub<strong>se</strong>quentre<strong>se</strong>arch and development consistent with the DOE IGCC Roadmap.Alternative Technol<strong>og</strong>iesDOE could demonstrate other coal gasification technol<strong>og</strong>ies instead of the Propo<strong>se</strong>d Action; however,such alternatives would not demonstrate the commercial readiness of the Conoco-Phillips E-Gasgasification technol<strong>og</strong>y, which is DOE’s purpo<strong>se</strong> for this demonstration project.S-4
stk. 2-3 i prioriteret rækkefølge, hvilke kompensationsmuligheder derer 27 . Rækkefølgen kan kun fraviges med pensionsinstituttets samtykke,jf. § 16f, stk. 5. Samme fremgangsmåde anvendes <strong>og</strong>så <strong>ved</strong> betaling<strong>af</strong> kompensationsbeløb efter §§ 16d-e, jf. § 16f.Pensionsrettigheder kan efter § 16h, stk. 1 gøres til særeje, hvilketumiddelbart kan forekomme overflødigt, da alle rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>i forvejen kan udtages forlods. Ved at oprette særejeægtepagt<strong>af</strong>taler man sig imidlertid ud <strong>af</strong> regelsættet i §§ 16b-e, <strong>og</strong> derskal således ikke længere foretages en rimelighedsvurdering <strong>af</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong>neeller betales kompensation efter §§ 16d-e 28 . Det følgende<strong>ved</strong>rører derfor som udgangspunkt kun <strong>pensionsrettigheder</strong>sbehandling, hvor der ikke er <strong>af</strong>talt særeje. Særejeægtepagter kan oprettes<strong>ved</strong>rørende alle former for <strong>pensionsrettigheder</strong> inkl. fremtidigeindbetalinger, hvorimod der kun kan <strong>af</strong>tales ligedeling <strong>af</strong> rettigheder,der reelt er en kapital- eller ratepension, jf. § 16h, stk. 2 29 .4. Anvendel<strong>se</strong>sområdet for retsvirkningslovens § 16bDen nye retstilstand om <strong>pensionsrettigheder</strong>s behandling på skiftet tagersom nævnt udgangspunkt i § 16b, som efter sin ordlyd finder anvendel<strong>se</strong>på alle <strong>pensionsrettigheder</strong> 30 . Falder en rettighed ind under §16b’s anvendel<strong>se</strong>sområde, finder hele det nye regelsæt i §§ 16b-g anvendel<strong>se</strong>.Da det er vanskeligt præcist <strong>og</strong> positivt at definere begrebet<strong>pensionsrettigheder</strong> 31 , tager det følgende udgangspunkt i, hvad der kanudledes <strong>af</strong> bemærkningerne <strong>og</strong> de karakteristika, der er gældende foren pensionsrettighed. Herudover vil anvendel<strong>se</strong>sområdet kort blive <strong>af</strong>græn<strong>se</strong>tnegativt ud fra, hvad der ikke kan betragtes som en pensionsrettighedi relation til § 16b.Ifølge bemærkningerne finder § 16b anvendel<strong>se</strong> på alle typer <strong>af</strong><strong>pensionsrettigheder</strong>, uan<strong>se</strong>t art, herunder udbetalingsvilkår (éngangs-,rate- eller løbende udbetaling mv.), <strong>og</strong> uan<strong>se</strong>t om pensionsopsparingener obligatorisk eller frivillig, privat eller en arbejdsmarkedspensionsordning,en tjenestemandspension, ATP-ordning, indekskontrakt mv.32 . Opremsningen er ikke udtømmende, <strong>og</strong> § 16b vil således <strong>og</strong>så omfatteindeståender i Lønmodtagernes Dyrtidsfond (LD), SPratepensioner,ret til efterløn osv. 33 . Baggrunden for det nye regelsætvar blandt andet at fjerne de urimeligheder, der eksisterede <strong>ved</strong> dentidligere retstilstand, når en ægtefælle forlods kunne udtage sin egen27282930313233Betænkning nr. 1466/2005 s. 202f <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 14,16 <strong>og</strong> 27.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 27, Betænkning nr. 1466/2005 s. 207 <strong>og</strong>Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 24 <strong>og</strong> 76.Se Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8 REU L 146.Se www.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål<strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 1.Betænkning nr. 1466/2005 s. 35.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23 smh. m. s. 21.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 24.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 9
pension, mens den anden ægtefælle skulle dele sin. Af den grund eranvendel<strong>se</strong>sområdet ikke gjort <strong>af</strong>hængig <strong>af</strong> hverken udbetalingsvilkår,genkøbsmuligheder, pensionsrettens grundlag, retten til ægtefællepensionmv. 34 .Karakteristisk for <strong>pensionsrettigheder</strong>ne er, at formålet med ordningener alderdomsforsørgel<strong>se</strong>, <strong>og</strong> for at sikre dette vil der typisk værefastsat et tidligste udbetalingstidspunkt svarende n<strong>og</strong>enlunde tilpensionsalderen for <strong>ved</strong>kommende 35 . I øvrigt er det karakteristisk, atpensionsrettigheden typisk er oprettet i et pensions<strong>se</strong>lskab, pengeinstitut,forsikrings<strong>se</strong>lskab eller lignende.At en ordning besidder de nævnte karakteristika, er imidlertidikke ensbetydende med, at § 16b finder anvendel<strong>se</strong>. Først <strong>og</strong> fremmestskyldes det, at der blot er tale om karakteristika, <strong>og</strong> det skal <strong>se</strong>s isammenhæng med, at § 16b – ifølge bemærkningerne – ikke finderanvendel<strong>se</strong> på pensionslignende rettigheder 36 . Dette kan være forsikringsrettigheder,der <strong>og</strong>så har et pensionsformål, <strong>og</strong> som ek<strong>se</strong>mpelnævnes livsforsikringer uden fradragsret. En livsforsikring uden fradragsretmå således indgå på skiftet på samme måde som hidtil, daden ikke er omfattet <strong>af</strong> § 16b 37 . Om andre forsikringsrettigheder medet pensionsformål skal betragtes som en pensionslignende rettighed,må bero på en konkret vurdering 38 .Social pension – som folkepension <strong>og</strong> førtidspension – vil i relationtil § 16b ikke blive betragtet som en pensionsrettighed. Socialpension, som finansieres <strong>af</strong> det offentlige, skal sikre alderdomsforsørgel<strong>se</strong>n<strong>af</strong> den enkelte, <strong>og</strong> må betragtes som fremtidige indtægter, derikke er et aktiv, der indgår på skiftet 39 .RVL § 16b finder kun anvendel<strong>se</strong> på <strong>pensionsrettigheder</strong> – <strong>og</strong>dermed ikke på anden formue. Der er flere, der har stillet sig kritiskeoverfor, at <strong>pensionsrettigheder</strong> <strong>og</strong> anden formue, som en ægtefælle fxhar placeret i et sommerhus eller i værdipapirer, ikke skal behandlespå samme måde på skiftet, da anden formue <strong>og</strong>så kan have til formålat forsørge en ægtefælle i alderdommen – om end dette formål ikke vilfremgå med samme tydelighed som <strong>ved</strong> pensioner 40 . Det er d<strong>og</strong> vigtigt,at man er opmærksom på, at <strong>pensionsrettigheder</strong> i mange relationerer blevet behandlet anderledes end anden formue. Således kan dersom udgangspunkt ikke foretages kreditorforfølgning i pensionsrettig-34353637383940Betænkning nr. 1466/2005 s. 180 <strong>og</strong> 185.N<strong>og</strong>le ordninger kan komme til udbetaling før, hvis ek<strong>se</strong>mpelvis der sker udbetalingi tilfælde <strong>af</strong>, at den pensionsberettigede dør, eller hvis denne har mulighedfor at ophæve ordningen i utide.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23 <strong>og</strong> Forsikringsoplysningens pjece(2006) s. 3.Se Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 556.Pensionslignende rettigheder er derimod omfattet <strong>af</strong> længstlevendes ret til forlodsudtagel<strong>se</strong>,jf. § 16a under n<strong>og</strong>le nærmere betingel<strong>se</strong>r, jf. Bemærkningerne tilLovforslag 146 s. 22.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 22.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 24 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 37.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 15, høringssvarene, jf. Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerenssvar på spm. 12, s. 5 REU L 146, Sys Rovsing i Advokaten nr.2/2006 s. 5 <strong>og</strong> www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 10
heder 41 , men alligevel skulle en kapitalpension på et skifte før den 1.januar 2007 deles med den anden ægtefælle, som her<strong>ved</strong> blev stilletbedre end de pågældende kreditorer. Det er altså ikke nyt, at <strong>pensionsrettigheder</strong>behandles anderledes end anden formue. Det er derimodnyt, at alle <strong>pensionsrettigheder</strong> kan behandles anderledes end andenformue på et skifte – <strong>og</strong> ikke blot rentepensionerne 42 . Det må d<strong>og</strong> understreges,at <strong>pensionsrettigheder</strong>ne kvantitativt kun behandles anderlede<strong>se</strong>nd anden formue, i det omfang de er rimelige, jf. straks nedenfor,herudover skal <strong>pensionsrettigheder</strong>ne indgå i ligedelingen somanden formue, jf. § 16b, stk. 3.5. Rimelighedsvurderingen – Den objektive målestokUdgangspunktet i § 16b, stk. 1 om, at <strong>pensionsrettigheder</strong> kan udtagesforlods, bryder med det almindelige ligedelingsprincip inden for familieretten,<strong>og</strong> er derfor begræn<strong>se</strong>t til kun at omfatte alle rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>.Pensionsrettigheder, der ikke er rimelige, vil derforhave karakter <strong>af</strong> ekstrapensioner, der skal deles på skiftet, jf. § 16b,stk. 3. Med denne sondring er det målet at sikre, at der på et skifte ikkeopnås urimelige resultater, <strong>og</strong> at der tages hensyn til aldersforskellemellem ægtefællerne. Af bemærkningerne fremgår n<strong>og</strong>le retningslinier,der skal gøre rimelighedsvurderingen enkel. Ønsket har været at fåen så objektiv målestok som muligt, <strong>og</strong> <strong>af</strong>grænsningen knytter sig derfortil, hvad der på indbetalingstidspunktet er sædvanlige pensionsindbetalingerfor den pågældende 43 . Rimelighedsvurderingen indeholdersom følge her<strong>af</strong> som udgangspunkt to krav om, at indbetalingerne skalvære sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige, jf. pkt. 5.1. <strong>og</strong> 5.2. Dis<strong>se</strong> to kravvil d<strong>og</strong> i n<strong>og</strong>le tilfælde kunne fraviges, jf. pkt. 5.3.5.1. Det grundlæggende krav om sædvanlige indbetalingerNår det skal <strong>af</strong>gøres, om en pensionsrettighed er rimelig, er det et centraltkriterium, om pensionsrettigheden er sædvanlig for den pågældende44 . Det <strong>af</strong>gørende er, om indbetalingerne størrel<strong>se</strong>smæssigt udtrykkerpensionsniveauet indenfor en ægtefælles uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssigesituation på indbetalingstidspunktet. Det betyder, atman må <strong>se</strong> på, hvilke beløb der indbetales, fx efter den pågældendesoverenskomst. Det er således uden betydning, hvad pensionsniveaueter på skiftetidspunktet, hvad det gennemsnitlige danske pensionsniveauer, eller hvad der er en rimelig dækningsgrad. I det følgende behandles,hvad der nærmere forstås <strong>ved</strong> kravet om sædvanlige indbetalinger.Aftaleba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensioner:Omfattet <strong>af</strong> en rimelig pensionsrettighed er først <strong>og</strong> fremmestindbetalinger på de sædvanlige – <strong>og</strong> meget udbredte – overenskomst-41424344Retsplejelovens § 512, stk. 3 <strong>og</strong> konkurslovens § 36.Af denne grund var den generelle holdning i høringssvarene da <strong>og</strong>så positiv, jf.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 12, s. 1-4 REU L 146.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 15 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.Betænkning nr. 1466/2005 s. 189-190.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 11
a<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensions-ordninger 45 . Dette tager <strong>af</strong>sæt i de<strong>af</strong>taler, der er indgået mellem arbejdsmarkedets parter <strong>ved</strong> overenskomst,lokal overenskomst, firma<strong>af</strong>tale mv. Dis<strong>se</strong> <strong>af</strong>taler an<strong>se</strong>s for atvære udtryk for det pensionsniveau, der er almindeligt accepteret somsvarende til ægtefællens uddannel<strong>se</strong>s- eller arbejdsmæssige situation.Afhængigt <strong>af</strong> en ægtefælles uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situationvil det således for n<strong>og</strong>le ægtefæller være sædvanligt at indbetale fx 12% <strong>af</strong> deres lønindtægter på en arbejdsmarkedspension, mens det forandre ægtefæller vil være sædvanligt at indbetale fx 17 %. Ægtefællernevil derfor på et skifte forlods kunne udtage hver deres sædvanligearbejdsmarkedspensioner, uan<strong>se</strong>t de er <strong>af</strong> forskellig størrel<strong>se</strong>. Atdette skulle være en ny tankegang, som fremført i TFA 2007 s. 54, erikke korrekt, eftersom arbejdsmarkedspensioner med løbende ydel<strong>se</strong>r<strong>og</strong>så før den 1. januar 2007 kunne udtages forlods, hvilket illustreres iek<strong>se</strong>mpel C i betænkningen s. 189.Da det <strong>af</strong>gørende for, om en indbetaling er sædvanlig, er, hvadder er <strong>af</strong>talt mellem arbejdsmarkedets parter, vil det være usædvanligt,<strong>og</strong> dermed ikke-rimeligt, hvis en arbejdstager <strong>ved</strong> en individuel <strong>af</strong>talehar forhandlet sig frem til et højere pensionsbidrag fra arbejdsgiverenmod en tilsvarende lønnedgang 46 . Spørgsmålet er dernæst, om det vilvære sædvanligt, hvis der på en virksomhed er indgået en såkaldt firma<strong>af</strong>tale,hvorefter alle arbejdstagerne indbetaler 25 % <strong>af</strong> deres lønindtægterpå en pensionsordning. Pensionsordningen vil i dette tilfældegivetvis være sædvanlig på arbejdsplad<strong>se</strong>n ud fra ægtefællens uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige situation, men ikke hvis man sammenlignermed andre med samme uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige baggrundpå andre arbejdsplad<strong>se</strong>r. Målet er at skabe en så objektiv målestoksom muligt for rimelighedsvurderingen 47 , <strong>og</strong> accepterer man denbeskrevne firma<strong>af</strong>tale, der <strong>af</strong>viger fra branchens pensionsniveau, vildenne rimelighedsvurdering i højere grad blive subjektiv. Dette harikke været hensigten, <strong>og</strong> pensionsordninger, der således ba<strong>se</strong>rer sig påfirma<strong>af</strong>taler, vil ikke i sig <strong>se</strong>lv være rimelige, hvis ikke de er udtrykfor det pensionsopsparingsniveau, der er almindeligt accepteret somsvarende til den pågældende ægtefælles uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssigesituation.I samme forbindel<strong>se</strong> må det nævnes, at det pensionsopsparingsniveau,der er almindeligt accepteret som udtryk for ægtefællens uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige situation, som udgangspunkt ikke inddragerpensionsindbetalinger, der skyldes ekstra arbejde 48 . Årsagen er,at man her<strong>ved</strong> fastholder så objektiv målestok som muligt, hvilket gørrimelighedsvurderingen mere enkel.Frivillige/ supplerende bidrag:45464748Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 18, Betænkning nr. 1466/2005 s. 30 <strong>og</strong> 189 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag146 s. 23.Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 15.Ifølge Irene Nørgaard er det ikke udelukket, hvis ekstra arbejdet efter sin artsædvanligvis medfører ekstra pensionsindbetalinger, jf. Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 30.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 12
Ved n<strong>og</strong>le arbejdsmarkedspensionsordninger er der mulighedfor, at man kan indbetale frivillige/supplerende bidrag. Sådanne frivilligepensionsindbetalinger er ikke udtryk for, hvad der er almindeligtaccepteret som svarende til den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s- eller arbejdsmæssigesituation, <strong>og</strong> de vil som følge her<strong>af</strong> være usædvanlige.De frivillige indbetalinger vil derfor have karakter <strong>af</strong> ekstraindbetalinger,der skal ligedeles på et skifte, jf. § 16b, stk. 3 49 . Lisbeth Faurdalproblemati<strong>se</strong>rer i TFA 2007 s. 55 n<strong>og</strong>le praktiske problemer i forbindel<strong>se</strong>med at udskille frivillige ekstraindbetalinger 50 . Frivillige ekstraindbetalingerkan være indbetalt direkte fra medarbejderen til pensionsinstituttet.Denne situation bør ikke give anledning til praktiskeproblemer <strong>ved</strong> udskillel<strong>se</strong>n, da indbetalingerne i så fald skal holdesadskilt fra indbetalingerne fra arbejdsgiveren. De frivillige ekstraindbetalingerkan <strong>og</strong>så være indbetalt <strong>af</strong> arbejdsgiveren, hvor<strong>ved</strong> de ikkeskal holdes adskilt fra de øvrige indbetalinger, <strong>og</strong> dermed ikke nødvendigvisfremgår særskilt <strong>af</strong> pensionsoversigten. I mange tilfælde vilde frivillige ekstraindbetalinger d<strong>og</strong> alligevel blive holdt adskilt fra deoverenskomstmæssige bidrag, typisk fordi de frivillige bidrag ikke ønskesfordelt på alle dækningerne på pensionsordningen. Oftest vil der iøvrigt foreligge en skriftlig <strong>af</strong>tale – <strong>og</strong>så om frivillige pensionsbidrag– <strong>og</strong> er de frivillige ekstraindbetalinger ikke holdt adskilt fra de øvrigeindbetalinger, må de nødvendige oplysninger kunne findes heri. Hertilskal det bemærkes, at regelsættet ikke tilsigter at opnå millimeterretfærdighedmellem ægtefællerne 51 . Er de frivillige ekstraindbetalingerikke holdt adskilt, <strong>og</strong> foreligger der ikke n<strong>og</strong>en skriftlig <strong>af</strong>tale, måproblemet lø<strong>se</strong>s <strong>ved</strong> at spørge den pågældende ægtefælle, arbejdsgivereneller pensionsinstituttet. Ægtefællen kan under tvang som modvidner pålægges at <strong>af</strong>give forklaring for skifteretten om sine økonomiskeforhold, jf. Rpl. § 660, stk. 2, <strong>og</strong> vægring imod at <strong>af</strong>give forklaringkan fortolkes imod den pågældende ægtefælle. Artiklen fremhæver<strong>og</strong>så arbejdsgiverordninger, der er oprettet frivilligt på foranledning <strong>af</strong>arbejdstageren, <strong>og</strong> hvor arbejdsgiverens funktion alene er at foretageindbetalingerne på arbejdstagerens vegne. I det omfang arbejdstageren<strong>og</strong>så har en sædvanlig overenskomstmæssig pensionsordning, må heleden nævnte arbejdsgiverordning betragtes som en ekstrapension, jf. §16b, stk. 3. Har arbejdstageren derimod ikke n<strong>og</strong>en sædvanlig overenskomstmæssigpensionsordning <strong>ved</strong> siden <strong>af</strong> arbejdsgiverordningen,kan arbejdsgiverordningen kun udtages forlods, i det omfang ordningensvarer til den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situation.Dette følger <strong>af</strong>, at enhver indbetaling udover det sædvanlige niveaufor en erhvervsgruppe eller et overenskomstområde skal ligede-495051Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23, Betænkning nr. 1466/2005 s. 190 <strong>og</strong>Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 30.Se <strong>og</strong>så www.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål<strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 12, der tilslutter sig dennekritik.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 26 <strong>og</strong> Dorit Sylvest Niel<strong>se</strong>n i TFA 2007 s. 83.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 13
les 52 . Ved således at holde sig lovens ho<strong>ved</strong>principper for øje, er detmuligt at sondre mellem frivillige ekstraindbetalinger <strong>og</strong> sædvanligeindbetalinger.”Tilsvarende indbetalinger”:Ægtefæller, der ikke har en sædvanlig overenskomstmæssig arbejdsmarkedspension,er ikke <strong>af</strong>skåret fra at kunne udtage en pensionsrettighedforlods på skiftet. Det vil således være rimeligt, at ægtefæller,der ikke er omfattet <strong>af</strong> en pensionsordning som led i deres ansættel<strong>se</strong>,indbetaler tilsvarende pensionsbidrag på en pensionsordning 53 . Ordet”tilsvarende” henvi<strong>se</strong>r til, hvad der er udtryk for det pensionsopsparingsniveau,der er almindeligt accepteret som svarende til den pågældendesuddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situation. En ægtefælle kansåledes udtage en pensionsordning forlods, hvis indbetalingerne størrel<strong>se</strong>smæssigtsvarer til de sædvanlige arbejdsmarkedspensionsindbetalinger,hvilket kan vurderes ud fra sammenlignelige grupperspensionsopsparing. Lisbeth Faurdal anfører, at ægtefæller med obligatoriskepensionsordninger vil være stillet klart bedre end andre ægtefæller,da det vil være nødvendigt at fremsk<strong>af</strong>fe overenskomsterne påindbetalingstidspunktet for at <strong>af</strong>gøre, om indbetalingerne er ”tilsvarende”54 . Denne antagel<strong>se</strong> er ud fra ovenstående d<strong>og</strong> ikke en <strong>se</strong>lvfølge,hvilket støttes <strong>af</strong>, at reglerne ikke lægger op til millimeterretfærdighed.Irene Nørgaard fremhæver således, at: ”Reglerne hviler på detgrundsynspunkt, at der ikke skal <strong>se</strong>s med de skarpeste briller på denpræci<strong>se</strong> værdi <strong>af</strong> den enkelte ægtefælles <strong>pensionsrettigheder</strong>, men atder skal nås rimelige resultater ud fra de i reglerne fastlagte principper”55 . Har en ægtefælle på et skifte en tilsvarende pensionsordning,der svarer til en sædvanlig arbejdsmarkedspension for en sammenligneliggruppe, vil pensionsordningen altså kunne udtages forlods, <strong>og</strong>der er således ikke belæg for at antage, at ægtefæller med obligatoriskepensionsordninger er stillet klart bedre end andre ægtefæller.Kapital- <strong>og</strong> ratepensioner:Når man skal vurdere, om indbetalingerne på en kapital- eller ratepensioner sædvanlige, kan man ikke nøjes med at <strong>se</strong> isoleret på kapitalellerratepensionen. Dette følger <strong>af</strong>, at en pensionsopsparing, der er foretagetsamtidig med en sædvanlig pensionsopsparing, jf. ovenfor, vilhave karakter <strong>af</strong> en ekstrapension, jf. § 16b, stk. 3. Det indebærer, atalle de kapital- eller ratepensioner, der er tegnet som supplerende pensionsopsparinger,skal ligedeles, da de sidestilles med anden opsparing.I dis<strong>se</strong> situationer foretages der således ikke n<strong>og</strong>en rimeligheds-52535455Betænkning nr. 1466/2005 s. 190. Det er således ikke korrekt, at udvalget ikkehar været opmærksom på, at det er sædvanligt, at der indbetales supplerendeindbetalinger via arbejdsgiveren, som angivet i note 3 i Lisbeth Faurdal TFA2007 s. 55.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23, Betænkning nr. 1466/2005 s. 189 <strong>og</strong>Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 29.Se Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 56.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 27 <strong>og</strong> Dorit Sylvest Niel<strong>se</strong>n i TFA 2007 s. 84.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 14
vurdering <strong>af</strong> kapital- eller ratepensionen. Mange kapital- <strong>og</strong> ratepensionerer oprettet som en supplerende pensionsordning, <strong>og</strong> vil derforfortsat efter den 1. januar 2007 skulle ligedeles 56 .Er kapital- eller ratepensionen ikke tegnet som en supplerendeordning, må man derimod vurdere, om indbetalingerne er sædvanligefor, at ordningen kan udtages forlods. I den forbindel<strong>se</strong> skal der henvi<strong>se</strong>stil <strong>af</strong>snittet ovenfor om ”tilsvarende indbetalinger” for ægtefæller,der ikke er omfattet <strong>af</strong> en pensionsordning som led i deres ansættel<strong>se</strong>.Det <strong>af</strong>gørende er således <strong>og</strong>så <strong>ved</strong> kapital- <strong>og</strong> ratepensioner, om indbetalingerneer udtryk for, hvad der størrel<strong>se</strong>smæssigt svarer til denpågældende ægtefælles uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situation.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministeren har tilkendegivet, at en kapital- ellerratepension vil være rimelig, hvis der er tale om et kontinuerligt <strong>og</strong> forden pågældende sædvanligt indbetalingsmønster- <strong>og</strong> forløb (direktørpensionener således <strong>og</strong>så en rimelig ordning, der kan udtages forlods)57 . Det skal d<strong>og</strong> ikke forstås sådan, at en direktør <strong>se</strong>lv kan bestemme,hvad der er sædvanligt for ham, idet man stadig må <strong>se</strong> på,hvad der er sædvanligt for andre i samme uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssigesituation.Lovba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensioner:Ved siden <strong>af</strong> en sædvanlig overenskomstmæssig arbejdsmarkedspensioneller en tilsvarende pensionsordning vil mange ægtefæller i øvrigt<strong>og</strong>så være omfattet <strong>af</strong> en lovba<strong>se</strong>ret arbejdsmarkedspension, fx enATP- ordning, SP- ratepension eller have et indestående hos LønmodtagernesDyrtidsfond (LD). Dis<strong>se</strong> lovba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensionervil ikke blive betragtet som ekstrapensioner, men som rimelige<strong>pensionsrettigheder</strong>, der kan udtages forlods efter § 16b, stk. 1. ATPordningener direkte nævnt som en rimelig pensionsrettighed i bemærkningerne,mens det fremgår <strong>af</strong> den kommenterede høringsoversigtfra Familie- <strong>og</strong> forbrugerministeren 58 , at SP- ratepensioner <strong>og</strong>såskal betragtes som rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>. Der foretages ikkelængere indbetalinger til LD, men en ægtefælles indestående hos Dyrtidsfondenmå antages at være en sædvanlig <strong>og</strong> rimelig rettighed 59 . Delovba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensioner behandles således efter den 1.januar 2007 på samme måde på et skifte 60 . Det skal desuden bemær-5657585960Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 16 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 1 REU L 146.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 12, s. 6 REU L 146 <strong>og</strong> Bemærkningernetil Lovforslag 146 s. 21.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 19 <strong>og</strong> 85 <strong>og</strong> www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1. Detsamme vil givetvis gøre sig gældende, hvis der fremover <strong>ved</strong> lignende lovgivningsinitiativervil blive indefros<strong>se</strong>t købekr<strong>af</strong>t.Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 555 <strong>og</strong> 574.Før den 1. januar 2007 skulle SP-ratepensioner <strong>og</strong> indeståender hos LD – i modsætningtil ATP-ordningerne – ligedeles. Efter den 1. januar 2007 er der d<strong>og</strong> denforskel på de lovba<strong>se</strong>rede ordninger, at det er muligt på forhånd at <strong>af</strong>tale, at værdien<strong>af</strong> SP-ratepensioner <strong>og</strong> indeståender i LD skal ligedeles, jf. § 16h, stk. 2,hvorimod dette ikke kan ske <strong>ved</strong> ATP- ordningerne, jf. Familie- <strong>og</strong> forbrugermi-Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 15
kes, at ordlyden i § 16b, stk. 1 angiver, at en ægtefælle kan udtage mereend én pensionsrettighed forlods, eftersom forlodsudtagel<strong>se</strong>n omfatter”rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>”. En ægtefælle kan altså – udover fxen sædvanlig overenskomstmæssig arbejdsmarkedspension eller entilsvarende pensionsordning – <strong>og</strong>så udtage de nævnte lovba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensionerforlods, da de <strong>og</strong>så vil have karakter <strong>af</strong> sædvanlige<strong>og</strong> dermed rimelige arbejdsmarkedspensioner.En tjenestemandspension er <strong>og</strong>så en lovba<strong>se</strong>ret arbejdsmarkedspension,der i henhold til § 16b er rimelig. Det kan ikke vurderes, omindbetalingerne er sædvanlige, da tjenestemandspensionen er en u<strong>af</strong>dækketordning, hvilket betyder, at der ikke indbetales pensionsbidragtil en tjenestemandspension. En tjenestemandspension kan således an<strong>se</strong>sfor at være udtryk for det pensionsopsparingsniveau, der er almindeligtaccepteret som svarende til den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong>arbejdsmæssige situation 61 .Som beskrevet ovenfor <strong>af</strong>gøres kravet om, at indbetalingerne påen pensionsordning skal være sædvanlige ud fra den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige situation. Ved langt de fleste ægtefællervil dette ikke give anledning til problemer – allerede fordi mange ægtefællerer omfattet <strong>af</strong> de meget udbredte overenskomstmæssige arbejdsmarkeds-pensioner.Når det i øvrigt skal fastslås, hvad der ersædvanligt ud fra den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssigesituation, må man holde fast i, at loven ikke tilsigter millimeterretfærdighedeller millimeterberegninger, idet man ellers kan støde på praktiskeproblemer.5.2. Det grundlæggende krav om regelmæssige indbetalingerNår det skal vurderes, om indbetalingerne er sædvanlige, må man <strong>se</strong>på forholdene på indbetalingstidspunktet, hvilket er en kon<strong>se</strong>kvens <strong>af</strong>,at målestokken ikke er det nuværende pensionsniveau 62 . Det betydersamtidig, at det sædvanlige indbetalingsniveau for en ægtefælle typiskvil ændre sig i løbet <strong>af</strong> ægteskabets varighed. Da indbetalingerne skalvære sædvanlige på indbetalingstidspunktet for at være rimelige, opstårder her<strong>ved</strong> et krav om, at indbetalingerne som udgangspunkt erforetaget regelmæssigt. En ægtefælle kan aldrig på et skifte kræve atudtage et beløb forlods, der svarer til, hvad <strong>ved</strong>kommende under ægteskabetkunne have opsparet som en rimelig pensionsrettighed, dapensionsindbetalingerne reelt skal være foretaget 63 .I de mange tilfælde, hvor en ægtefælle er omfattet <strong>af</strong> en overenskomstmæssigeller lovba<strong>se</strong>ret arbejdsmarkedspension, vil indbetalingernehertil ske automatisk i forbindel<strong>se</strong> med lønudbetalingen. Kravetom, at indbetalingerne skal være regelmæssige vil som en naturligfølge her<strong>af</strong> være opfyldt.616263nisterens svar på spm. 35 REU L 146 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 85.Bemærkninger til Lovforslag 146 s. 23 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 41.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 28 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 189-190.Situationen kan til gengæld eventuelt berettige til kompensation, jf. §§ 16d-e.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 16
Som nævnt under pkt. 5.1. kan ægtefæller, der ikke har n<strong>og</strong>en overenskomstmæssigarbejdsmarkedspension, <strong>og</strong>så udtage en pensionsrettighedforlods på skiftet under forudsætning <strong>af</strong>, at den kan karakteri<strong>se</strong>ressom ”tilsvarende”. Dermed skal indbetalingerne ikke blot størrel<strong>se</strong>smæssigtsvare til en sædvanlig ordning, men <strong>og</strong>så være foretagetregelmæssigt 64 . Det fremgår ikke direkte <strong>af</strong> bemærkningerne, hvad dernærmere ligger heri, dvs. hvor ofte indbetalingerne skal være foretagetfor at opfylde kravet om regelmæssighed. Pensionsbidrag vil typiskblive indbetalt enten som månedlige indskud, årlige indskud eller engangsindskud.At antage at kun månedlige indskud er regelmæssige,kan ikke tiltrædes 65 . Har en ægtefælle fx en sædvanlig overenskomstmæssigarbejdsmarkedspension, der kan udtages forlods på skiftet, <strong>og</strong>har den anden ægtefælle en tilsvarende pensionsordning, hvor <strong>ved</strong>kommendehar indbetalt sædvanlige pensionsbidrag løbende, er detsvært at forestille sig, at domstolene vil nå frem til, at den anden ægtefælleikke skulle kunne udtage sin tilsvarende pensionsordning forlods– blot fordi indbetalingerne har været årlige <strong>og</strong> ikke månedlige. Dettekan i hvert fald ikke antages at være i overensstemmel<strong>se</strong> med regelsættetsho<strong>ved</strong>principper. Ud fra dette kan både månedlige <strong>og</strong> årligeindskud være regelmæssige, hvorimod det ligger i <strong>se</strong>lve ordlyden, atengangsindskud ikke vil være regelmæssige.De tilsvarende regelmæssige indbetalinger kan ske på en kapital-eller ratepension. I den forbindel<strong>se</strong> præci<strong>se</strong>res det <strong>af</strong> Familie- <strong>og</strong>forbrugerministeren, at en kapital- eller ratepension vil være rimelig,hvis der har været tale om et kontinuerligt <strong>og</strong> for den pågældendesædvanligt indbetalingsmønster- <strong>og</strong> forløb 66 . Typisk vil indbetalingernepå en kapital- eller ratepension mindst være årlige, <strong>og</strong> dermed regelmæssige67 . Det kan d<strong>og</strong> ikke <strong>af</strong>vi<strong>se</strong>s, at n<strong>og</strong>le vil foretage indbetalingermed større intervaller. Formodningen vil i så fald være imod, atindbetalingerne er sædvanlige på indbetalingstidspunktet. I sidste endemå vurderingen <strong>af</strong>hænge <strong>af</strong>, om indbetalingsmønsteret kan karakteri<strong>se</strong>ressom kontinuerligt, således at indbetalingerne ikke har karakter <strong>af</strong>engangsindskud, jf. nedenfor pkt. 5.2.1.Da indbetalingerne både skal have været regelmæssige <strong>og</strong> sædvanlige,må dis<strong>se</strong> krav sammenholdes. Som følge her<strong>af</strong> er der kun ibegræn<strong>se</strong>t omfang mulighed for pensionsmæssigt at kompen<strong>se</strong>re forfravær, der skyldes sygdom, arbejdsløshed eller andet 68 . Har en ægtefællekompen<strong>se</strong>ret for sådant fravær <strong>ved</strong> <strong>se</strong>nere at forhøje sine sædvanligepensionsbidrag med frivillige bidrag, vil de frivillige indbetalingerikke være sædvanlige, <strong>og</strong> vil heller ikke kunne udtages forlods,6465666768Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 29.Se Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 56.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 1 REU L 146.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 29.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 29-30 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 189-190. Det samme udgangspunktgælder, hvis ekstraindbetalingerne skal kompen<strong>se</strong>re for, at ægtefællen er kommet<strong>se</strong>nt på arbejdsmarkedet, er påbegyndt pensionsopsparing i en <strong>se</strong>n alder eller atder har været beskedne eller slet ingen pensionsdækning på området.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 17
jf. § 16b, stk. 3 <strong>og</strong> ovenfor under pkt. 5.1. Det samme gælder, hvis enægtefælle i stedet har valgt at kompen<strong>se</strong>re for fraværet <strong>ved</strong> at tegne ensupplerende pensionsordning. Man kan ikke både udtage en sædvanligpensionsopsparing <strong>og</strong> en ekstra pensionsopsparing forlods, uan<strong>se</strong>t omekstraopsparingen i andre sammenhænge vil kunne karakteri<strong>se</strong>res somrimelig 69 . Dette skyldes ønsket om, at rimelighedsvurderingen skalvære enkel <strong>og</strong> foretages ud fra så objektiv en målestok som muligt.Som følge her<strong>af</strong> er udgangspunktet, at man ikke <strong>se</strong>nere kan indhenteforsømte indbetalinger, jf. d<strong>og</strong> nedenfor under pkt. 5.3.3. om retten tilopfyldningspension.Dette udgangspunkt skal d<strong>og</strong> <strong>se</strong>s i sammenhæng med, at en ægtefællegodt regelmæssigt kan foretage indbetalinger, der størrel<strong>se</strong>smæssigtsvarer til de på et givet tidspunkt sædvanlige arbejdsmarkedspensionsindbetalingerinden for ægtefællens område 70 . Det er ikken<strong>og</strong>et krav, at man er ansat på indbetalingstidspunktet. Det betyderek<strong>se</strong>mpelvis, at en ægtefælle med en overenskomstmæssig arbejdsmarkedspension,der i en periode, hvor <strong>ved</strong>kommende er arbejdslø<strong>se</strong>ller syg, fortsætter sine sædvanlige pensionsbidrag regelmæssigt, kanudtage hele sin arbejdsmarkedspension forlods på et skifte. Når detikke har betydning, om man er ansat eller ej, kan det heller ikke antagesat have betydning, om man er ansat på fuldtid eller ej. Det vil såledesvære en rimelig pensionsrettighed, hvis en ægtefælle på deltidløbende har foretaget supplerende indbetalinger op til de sædvanligearbejdsmarkedspensionsbidrag for en fuldtidsansat 71 . Det samme gørsig gældende, uan<strong>se</strong>t om ægtefællen har en pensionsordning som led isin ansættel<strong>se</strong> eller ej.Ud fra dette kan en ægtefælle altså på et skifte udtage en pensionsrettighedforlods, hvis <strong>ved</strong>kommende undervejs har indbetalt regelmæssigt,hvad der svarer til en sædvanlig arbejdsmarkedspension,uan<strong>se</strong>t ægtefællen <strong>af</strong> forskellige årsager ikke har arbejdet i tilsvarendeomfang. Det kan kræve en aktiv handling at fortsætte sine regelmæssige<strong>og</strong> sædvanlige indbetalinger, fx i tilfælde <strong>af</strong> arbejdsløshed. LisbethFaurdal fremhæver, at ægtefæller med en overenskomstmæssigarbejdsmarkedspension er stillet klart bedre i en periode med arbejdsløshedend ægtefæller, som ikke har en overenskomstmæssig arbejdsmarkedspension72 . Dette kan ikke tiltrædes, da <strong>og</strong>så ægtefællermed overenskomstmæssige arbejdsmarkedspensioner må foretage enaktiv handling for at fortsætte indbetalingerne <strong>ved</strong> arbejdsløshed. Foretagesdenne aktive handling ikke, kan en ægtefælle ikke <strong>se</strong>nere indhentedet forsømte, jf. d<strong>og</strong> under pkt. 5.3.3.69707172Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.Betænkning nr. 1466/2005 s. 189.Se <strong>og</strong>så Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 56. De supplerende indbetalinger for endeltidsansat vil få indflydel<strong>se</strong> på en eventuel fællesskabskompensation, jf. § 16d,som forudsætter, at ægtefællen har foretaget en mindre pensionsopsparing, endhvad der svarer til en rimelig pensionsordning for <strong>ved</strong>kommende.Se Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 57.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 18
5.2.1. Ordninger etableret <strong>ved</strong> engangsindskudSom kon<strong>se</strong>kvens <strong>af</strong> kravet om, at indbetalingerne skal være regelmæssige,vil det som udgangspunkt ikke være muligt at udtage en pensionsrettighedforlods, der er oprettet <strong>ved</strong> et eller flere engangsindskud73 , jf. d<strong>og</strong> pkt. 5.3. om fravigel<strong>se</strong>rne hertil.Som følge <strong>af</strong> at langt de fleste ægtefæller har en sædvanlig arbejdsmarkedspensioneller en tilsvarende ordning, vil mange <strong>pensionsrettigheder</strong>oprettet <strong>ved</strong> engangsindskud ofte være tegnet som etsupplement hertil. Allerede <strong>af</strong> den grund vil mange <strong>af</strong> de <strong>pensionsrettigheder</strong>,der er oprettet <strong>ved</strong> engangsindskud, skulle deles, da der vilvære tale om en ekstrapension, jf. § 16b, stk. 3. Det har i denne forbindel<strong>se</strong>ikke n<strong>og</strong>en betydning, om oprettel<strong>se</strong>n er sket før ægteskabetsindgåel<strong>se</strong>. Der er altså ikke forskel på, om en ægtefælle forud for ægteskabetsindgåel<strong>se</strong> har anvendt sin formue til et engangsindskud på enpensionsrettighed eller har anvendt formuen på anden måde, fx til køb<strong>af</strong> fast ejendom. Ønsker en ægtefælle i sådanne tilfælde at kunne udtageden pågældende pensionsrettighed forlods, må der laves en særejeægtepagt,jf. § 16h. D<strong>og</strong> må man være opmærksom på, at <strong>pensionsrettigheder</strong>srimelighed ikke vurderes, når ægteskabet har været <strong>af</strong> korterevarighed, jf. § 16c, <strong>og</strong> derfor vil engangsindskud på <strong>pensionsrettigheder</strong>kunne udtages forlods, hvis ægteskabet ikke har varet mere endca. 5 år, uan<strong>se</strong>t der ikke er oprettet særejeægtepagt, jf. § 16c’s ordlyd<strong>og</strong> nærmere under pkt. 5.3.4. For at forhindre misbrug <strong>af</strong> § 16c fremgårdet d<strong>og</strong> <strong>af</strong> bemærkningerne, at større engangsindskud vil kunnekarakteri<strong>se</strong>res som misbrug efter § 23, stk. 1 74 .Før den 1. januar 2007 var det uden betydning for forlodsudtagel<strong>se</strong>n,om pensionsrettigheden var etableret <strong>ved</strong> et eller flere engangsindskud.Private livrenter oprettet <strong>ved</strong> engangsindskud kunne såledesudtages forlods 75 , da det er en løbende livsbetinget ordning,hvorimod en ratepension oprettet på samme måde skulle ligedeles, daden kommer til udbetaling som kapitalbeløb i rater i en fastsat årrække.Havde en ægtefælle købt en privat livrente, kunne ikkeejerægtefællenrej<strong>se</strong> et <strong>ved</strong>erlagskrav, jf. § 23, stk. 2 mod ejerægtefællen.Var der imidlertid ikke tilstrækkelige midler i boet på skiftet til atdække <strong>ved</strong>erlagskravet, opnåede ikke-ejerægtefællen ikke (fuld) dækning,jf. RVL § 24, som fastslår, at der ikke <strong>se</strong>nere kan rej<strong>se</strong>s <strong>ved</strong>erlagskravfor det beløb, der ikke opnås dækning for på skiftet. Dermedkunne <strong>ved</strong>erlagskravet have en begræn<strong>se</strong>t betydning som kompensationfor ikke-ejerægtefællen.I dag vil en privat livrente oprettet <strong>ved</strong> engangsindskud blive betragtetsom en ikke-rimelig pensionsrettighed, hvis værdi skal deles påskiftet, jf. § 16b, stk. 3. Da værdien skal ligedeles, bliver <strong>ved</strong>erlagskravetuaktuelt 76 . Det er kun værdien, der skal ligedeles, hvilket hæn-73747576Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 31.Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24.Det var d<strong>og</strong> en forudsætning for forlodsudtagel<strong>se</strong>n, at livrenten ikke kunne tilbagekøbes,jf. Betænkning nr. 1466/2005 s. 85-86 med henvisninger.Vederlagskrav efter § 23, stk. 1 vil d<strong>og</strong> fortsat være aktuelt <strong>ved</strong> ægteskaber <strong>af</strong>kortere varighed, da man ifølge § 16c ikke skal tage stilling til <strong>pensionsrettigheder</strong>nesrimelighed her.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 19
ger sammen med, at alle ægtefæller har udtagel<strong>se</strong>spligt til deres egne<strong>pensionsrettigheder</strong>, jf. § 16g. Ikke-ejerægtefællen kompen<strong>se</strong>res tilgengæld enten kontant, <strong>ved</strong> en skævdeling eller <strong>ved</strong> en <strong>af</strong>dragsordning(i prioriteret rækkefølge), jf. § 16g, stk. 2, jf. § 16f. Kan dette ikke ladesig gøre, fortaber ikke-ejerægtefællen ikke sit krav, da beløbet i såfald vil blive udredt <strong>af</strong> en pensionsrettighed, hvilket <strong>og</strong>så sker efter enprioriteret rækkefølge, jf. § 16f, stk. 2, nr. 2-3 <strong>og</strong> stk. 3. Kun hvis derikke er en kapital- eller ratepension, vil ikke-ejerægtefællen blivekompen<strong>se</strong>ret via en løbende livsbetinget ordning, hvilket sker <strong>ved</strong> en<strong>af</strong>dragsordning, der starter, når ydel<strong>se</strong>rne kommer til udbetaling. Denprioriterede fremgangsmåde i § 16f kan kun fraviges <strong>ved</strong> en <strong>af</strong>talemellem ægtefællerne <strong>og</strong> pensionsinstituttet, jf. § 16f, stk. 5.Umiddelbart synes der således ikke at være den store kvantitativeforskel på private livrenters behandling på et skifte før <strong>og</strong> efter den1. januar 2007, men ikke-ejerægtefællen er d<strong>og</strong> ikke på samme måde<strong>af</strong>hængig <strong>af</strong>, at der er tilstrækkelige midler tilbage i boet til at dækkeet <strong>ved</strong>erlagskrav for at opnå fuld kompensation for dispositionen.5.3. I hvilket omfang kan kravene om sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssigeindbetalinger fraviges?Som det er beskrevet i de foregående <strong>af</strong>snit, er en pensionsrettighedrimelig <strong>og</strong> kan udtages forlods, når indbetalingerne har været sædvanlige<strong>og</strong> regelmæssige. Det er imidlertid vigtigt, at man er opmærksompå, at <strong>pensionsrettigheder</strong> i flere tilfælde vil kunne udtages forlods,uan<strong>se</strong>t indbetalingerne på pensionsrettigheden ikke (i hvert fald ikke ifuld udstrækning) opfylder kravene om at være sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige.Dis<strong>se</strong> fravigel<strong>se</strong>r behandles i de følgende <strong>af</strong>snit, <strong>og</strong> <strong>ved</strong>rørerde situationer, hvor en ægtefælle tilhører en gruppe med et særligtindbetalingsmønster (pkt. 5.3.1), hvor en ægtefælle er <strong>se</strong>lvstændig erhvervsdrivende(pkt. 5.3.2), hvor ægtefællen med den mindste pensionsopsparinghar foretaget en ekstraopsparing for at komme på niveaumed den anden ægtefælle (pkt. 5.3.3), <strong>og</strong> hvor ægteskabet har været <strong>af</strong>kortere varighed, jf. § 16c (pkt. 5.3.4). Ligeledes vil en ekstraopsparing,der er foretaget for at kompen<strong>se</strong>re fællesskabsadfærd, være rimelig<strong>og</strong> kunne udtages forlods i det omfang, ekstraopsparingen kompen<strong>se</strong>rerfællesskabsadfærden, når ægtefællen er den pensionsmæssigtdårligst stillede – uan<strong>se</strong>t hvordan indbetalingerne er foretaget 77 , jf.nærmere pkt. 7.1.Allerede her må det fremhæves, at modifikationerne til, at indbetalingerneskal have været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige, vil berøremange skiftesituationer. Dette skyldes ikke blot antallet <strong>af</strong> <strong>se</strong>lvstændigeeller det faktum, at mange ægteskaber er kortvarige 78 , men særligtat halvdelen <strong>af</strong> alle ægtefæller – nærmere bestemt de ægtefæller, derer dårligst stillet pensionsmæssigt – har mulighed for forlods at udtageen ekstra pensionsopsparing, der er foretaget for at udligne forskelle i7778Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 33.Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1 <strong>og</strong> Betænkning nr.1466/2005 s. 179 note 128, hvor<strong>af</strong> fremgår, at ca. 35% <strong>af</strong> skilsmis<strong>se</strong>rne i 2000havde været kortvarige.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 20
ægtefællernes pensionsniveau. I det følgende redegøres der nærmerefor, hvordan rimelighedsvurderingen skal foretages i de nævnte situationer,<strong>og</strong> hvilke kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r det har for forlodsudtagel<strong>se</strong>n.5.3.1. Særlige grupper – folk med et særligt indbetalingsmønsterVed n<strong>og</strong>le særlige grupper vil <strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, om en <strong>pensionsrettigheder</strong> rimelig, være anderledes end ellers, da n<strong>og</strong>le grupper ikke har etsædvanligt pensionsopsparingsforløb. Det karakteristiske for dis<strong>se</strong>særlige grupper er, at der i det pågældende erhverv enten er en tidligeretilbagetrækningsalder eller et anderledes opsparingsforløb. Piloter,balletdan<strong>se</strong>re <strong>og</strong> sangere anføres som værende særlige grupper, menopremsningen er ikke udtømmende 79 .Når det <strong>ved</strong> dis<strong>se</strong> særlige grupper skal fastslås, om en <strong>pensionsrettigheder</strong> rimelig, er det <strong>af</strong>gørende ifølge bemærkningerne, om ordningenkan an<strong>se</strong>s for rimelig i forhold til den pågældende ægtefællesøkonomiske situation <strong>og</strong> forventede pensioneringstidspunkt. Ved rimelighedsvurderingener det desuden centralt, om ordningen er sædvanligfor den pågældende 80 . Der lægges således umiddelbart op til enkonkret <strong>og</strong> individuel vurdering <strong>af</strong> forholdene for de ægtefæller, dertilhører en særlig gruppe. Irene Nørgaard præci<strong>se</strong>rer imidlertid, at”mindre gruppers indbetalinger <strong>af</strong> en størrel<strong>se</strong> på netop for dennegruppes sædvanlige indbetalinger <strong>og</strong>så vil være rimelige” 81 . Ud fradette må der ikke blot lægges vægt på, om ægtefællens økonomiskeforhold tillader indbetalingerne, <strong>og</strong> hvor mange erhvervsaktive år ægtefællenhar, men der må <strong>og</strong>så foretages en sammenligning med andreindenfor den særlige gruppe. Man må imidlertid være opmærksom på,at sammenligningen kan være vanskeligere <strong>ved</strong> dis<strong>se</strong> særlige grupper,da det ikke er sikkert, at de har n<strong>og</strong>et sædvanligt pensionsopsparingsforløb,men det vil altså ikke være tilstrækkeligt udelukkende at <strong>se</strong> påden pågældende ægtefælles egne individuelle forhold. Gjorde man det,ville den eneste græn<strong>se</strong> for, hvad der er rimeligt for en ægtefælle, derfx er pilot, være, hvad ægtefællens konkrete økonomiske situationkunne bære 82 .Spørgsmålet er dernæst, om indbetalingerne fra en ægtefælle,der tilhører en særlig gruppe, skal være regelmæssige. Vurderingen <strong>af</strong>,om en pensionsordning er sædvanlig for den pågældende, skal ligesomi andre tilfælde foretages ud fra forholdene på indbetalingstidspunktet,hvilket som udgangspunkt indebærer, at indbetalingerne bør være regelmæssige.Tilhører en ægtefælle en særlig gruppe, der har et kortereopsparingsforløb pga. en tidligere tilbagetrækningsalder, kan det formentligtbegrunde, at indbetalingerne beløbsmæssigt kan være størreend i sammenlignelige erhverv, hvor den erhvervsaktive alder ikke erbegræn<strong>se</strong>t, men der er umiddelbart ikke n<strong>og</strong>et, der taler for, at dis<strong>se</strong>ægtefæller ikke <strong>og</strong>så skal indbetale deres pensionsbidrag regelmæssigt.Ved ægtefæller, der tilhører en særlig gruppe, fordi de har et an-79808182Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 189.Ibid.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 28.Se desuden Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 57.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 21
derledes opsparingsforløb, som fx sangere, bør der foretages en lempeligerevurdering <strong>af</strong>, om indbetalingerne er regelmæssige. Detteskyldes, at dis<strong>se</strong> særlige grupper typisk er karakteri<strong>se</strong>ret <strong>ved</strong> at haveen forholdsvis svingende indtægt, hvor<strong>ved</strong> det bliver sværere at foretageregelmæssige pensionsindbetalinger. I den sammenhæng kan desærlige grupper minde mere om <strong>se</strong>lvstændige erhvervsdrivende, jf.nedenfor under pkt. 5.3.2.Når det således skal <strong>af</strong>gøres, om en pensionsrettighed, der er foretaget<strong>af</strong> en ægtefælle, der tilhører en særlig gruppe, er rimelig, vilkravene om, at indbetalingerne skal have været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssigealtså kunne fraviges i nødvendigt omfang. Da det ikke er heltklart, hvordan bemærkningerne præcist skal forstås i relation til desærlige grupper, må den endelige <strong>af</strong>klaring foretages <strong>af</strong> domstolene.5.3.2. Selvstændige erhvervsdrivendeNår det skal <strong>af</strong>gøres, om en <strong>se</strong>lvstændig erhvervsdrivendes <strong>pensionsrettigheder</strong>kan udtages forlods på et skifte, er kravene om, at indbetalingerneskal have været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige, mindre anvendelige.Dette skyldes, at <strong>se</strong>lvstændige ikke har n<strong>og</strong>et sædvanligt pensionsopsparingsforløb.Det ændrer d<strong>og</strong> ikke på, at <strong>pensionsrettigheder</strong>– <strong>og</strong>så for <strong>se</strong>lvstændige – skal være rimelige for, at de kan udtagesforlods efter § 16b, stk. 1. Spørgsmålet er derfor, hvordan rimelighedsvurderingenforetages, <strong>og</strong> i hvilket omfang kravene om sædvanlige<strong>og</strong> regelmæssige indbetalinger kan finde anvendel<strong>se</strong>.Det <strong>af</strong>gørende er, at pensionsrettigheden er rimelig ud fra virksomhedensøkonomiske forhold. Familie- <strong>og</strong> forbrugerministeren harpræci<strong>se</strong>ret dette således: ”Pensionsordninger for <strong>se</strong>lvstændige erhvervsdrivendevil ligeledes være rimelige, hvis der er tale om indbetalinger,der kan betragtes som sædvanlige – dette vil d<strong>og</strong> indebære ensamlet <strong>og</strong> konkret vurdering <strong>af</strong> virksomhedens økonomiske forhold” 83 .Da der ikke gives andre retningslinier, rej<strong>se</strong>r der sig en række fortolkningsspørgsmåli relation til, hvornår <strong>se</strong>lvstændiges <strong>pensionsrettigheder</strong>er rimelige. Det er blevet kriti<strong>se</strong>ret fra flere sider, at der ikke er tagetnærmere stilling til, hvordan § 16b skal anvendes i forhold til <strong>se</strong>lvstændige84 .Det fremgår <strong>af</strong> Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens udtalel<strong>se</strong>, at<strong>og</strong>så <strong>se</strong>lvstændiges indbetalinger skal være sædvanlige – om end vurderingenikke er den samme som <strong>ved</strong> lønmodtagere – da vurderingenmå foretages ud fra virksomhedens samlede <strong>og</strong> konkrete økonomiskeforhold. Henvisningen til virksomhedens økonomiske forhold indebærer,at en <strong>se</strong>lvstændig ægtefælles <strong>pensionsrettigheder</strong> <strong>og</strong>så vil være rimelige,<strong>se</strong>lvom der har været store udsving i indbetalingernes størrel<strong>se</strong>85 .838485Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 1, s. 3 REU L 146.Se www.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål<strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 15, Lisbeth Faurdal i TFA 2007s. 57-58 <strong>og</strong> Grethe Opstrup i Danske Revisorer nr. 1/2006 s. 12.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 32 <strong>og</strong> Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension s. 171.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 22
Det har været et klart ønske fra lovgivers side at skabe en så objektivmålestok som muligt – <strong>og</strong>så for de ægtefæller, der er <strong>se</strong>lvstændige.Det betyder i hvert fald, at <strong>og</strong>så en <strong>se</strong>lvstændig ægtefælle kanindbetale, hvad der størrel<strong>se</strong>smæssigt svarer til de på et givet tidspunktsædvanlige arbejdsmarkedspensionsindbetalinger inden for det pågældendeområde, <strong>og</strong> udtage pensionsordningen forlods på et skifte, jf.pkt. 5.1. Fx vil en <strong>se</strong>lvstændig tømrer kunne foretage pensionsindbetalingersvarende til, hvad der er en sædvanlig pensionsordning for enansat tømrer. Det er således ikke i dis<strong>se</strong> situationer, at vanskelighedernevil opstå, men derimod i de situationer, hvor den <strong>se</strong>lvstændige harforetaget relativt store pensionsindbetalinger 86 .Det vil ikke være den mest objektive målestok, hvis man vurderer<strong>se</strong>lvstændiges indbetalinger ud fra virksomhedens overskud 87 . Detteskyldes, at opgørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> en virksomheds overskud vil <strong>af</strong>hænge <strong>af</strong>,hvordan den <strong>se</strong>lvstændige ek<strong>se</strong>mpelvis har valgt at <strong>af</strong>skrive, henlægge,investere mv. Der er d<strong>og</strong> en undtagel<strong>se</strong> hertil, eftersom indbetalingerpå de lovba<strong>se</strong>rede arbejdsmarkedspensioner vil blive betragtet somrimelige, jf. ovenfor under pkt. 5.1. Det betyder, at en <strong>se</strong>lvstændig, derhar indbetalt 1 % <strong>af</strong> overskuddet på en SP-ratepension, vil kunne udtagedenne forlods som en rimelig pensionsrettighed.De skattemæssige fradragsregler er ikke <strong>af</strong>gørende for en pensionsrettighedsrimelighed, da fradragsreglerne udelukkende varetagerskattemæssige hensyn, <strong>og</strong> da de ofte ændres 88 . Det betyder, at en <strong>se</strong>lvstændig,der har indbetalt op til 30 % <strong>af</strong> overskuddet på en pensionsordningi medfør <strong>af</strong> pensionsbeskatningslovens (PBL) § 18, stk. 5, ikkealene <strong>af</strong> den grund har en rimelig pensionsrettighed, der kan udtagesforlods på et skifte.Man opnår derimod en mere objektiv målestok <strong>ved</strong> at sammenligne,om den <strong>se</strong>lvstændige er pensionsmæssigt bedre stillet, end hvaddenne kunne have opsparet i pension med en rimelig lønudbetaling fravirksomheden 89 . På den måde <strong>af</strong>hænger rimelighedsvurderingen hverken<strong>af</strong>, hvordan virksomheden opgør sit overskud, eller hvad den <strong>se</strong>lvstændigekonkret har fået udbetalt i løn. Selvom det anerkendes, at<strong>se</strong>lvstændiges indbetalinger kan være <strong>af</strong> svingende størrel<strong>se</strong>, er detvigtigt, at man fastholder denne sammenligning, da en <strong>se</strong>lvstændig imodsat fald <strong>se</strong>lv ville kunne fastsætte, hvad der er rimeligt for <strong>ved</strong>kommende,<strong>og</strong> dermed hvad der ville kunne forlodsudtages på et skifte– <strong>og</strong> det har ikke været hensigten. Sammenligningen kan ske <strong>ved</strong>, atden <strong>se</strong>lvstændiges pensionsopsparing sammenlignes med en pensionsopsparingfor en lønmodtager med en tilsvarende uddannel<strong>se</strong>, alder <strong>og</strong>et indtægtsniveau, der svarer til, hvad der ville være en rimelig lønudbetalingfra virksomheden 90 . For n<strong>og</strong>le <strong>se</strong>lvstændige vil der ikke være8687888990Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 32.Se d<strong>og</strong> www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1, hvor denne målestokanvendes.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 32 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 22.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 32.Ibid.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 23
n<strong>og</strong>et naturligt sammenligningsgrundlag, hvilket ek<strong>se</strong>mpelvis vil gælde<strong>se</strong>lvstændige uden uddannel<strong>se</strong>. Her vil det ikke være naturligt atsammenligne med pensionsopsparingsniveauet for en ufaglært lønmodtager.I sådanne tilfælde kan man i stedet tage udgangspunkt i enfor pensionsopsparingsniveauet sædvanlig procent (fx 15 %) <strong>af</strong>, hvadder ville være en rimelig lønudbetaling.Da indbetalingerne skal vurderes ud fra virksomhedens samledeøkonomiske forhold, <strong>og</strong> da pensionsopsparingsforløbet er anderledesfor <strong>se</strong>lvstændige end for lønmodtagere, må det antages, at kravet om,at indbetalingerne skal være regelmæssige, ikke gælder for <strong>se</strong>lvstændige.Dette støttes tillige <strong>af</strong> bemærkningerne til § 16c, der angiver, atengangsindskud kan være en sædvanlig disposition i forbindel<strong>se</strong> medetablering <strong>af</strong> en pensionsordning for en <strong>se</strong>lvstændig. Der er d<strong>og</strong> ingentvivl om, at store engangsindskud kort før en <strong>se</strong><strong>paration</strong> eller skilsmis<strong>se</strong>altid vil forekomme suspekt – <strong>og</strong>så for en <strong>se</strong>lvstændig erhvervsdrivende– <strong>og</strong> dispositionen må på et efterfølgende skifte allerede <strong>af</strong> dengrund vurderes nærmere.Mange <strong>se</strong>lvstændige vil ofte være tilbageholdende med at etablereen pensionsordning <strong>af</strong> hensyn til likviditeten i virksomheden, <strong>og</strong>derfor er det i PBL § 15A bestemt, at en <strong>se</strong>lvstændig, der er over 55år, <strong>og</strong> har drevet virksomhed i mindst 10 år, kan indbetale et engangsbeløb,der i 2007 udgør 2.363.800 kr., når virksomheden helt ellerdelvist ophører. Der er tale om en såkaldt ophørspension, hvor der erfuldt fradrag for indskuddet. Da de skattemæssige fradragsregler forpensionsindbetalinger ikke er <strong>af</strong>gørende for, om en <strong>pensionsrettigheder</strong> rimelig, vil et engangsindskud på en ophørspension heller ikke automatiskvære rimeligt 91 . Det vil kræve en nærmere vurdering <strong>af</strong>, hvadder er sædvanligt ud fra virksomhedens økonomiske forhold. D<strong>og</strong> vilen ophørspension efter PBL § 15A være rimelig i det omfang, den udlignerforskellen i ægtefællernes pensionsniveau, jf. nedenfor underpkt. 5.3.3. om opfyldningspension.En <strong>se</strong>lvstændig erhvervsdrivende ægtefælle vil i en skiftesituationvære stillet forskelligt <strong>af</strong>hængigt <strong>af</strong>, om den pågældende har opretteten ophørspension eller ej. Det anføres <strong>af</strong> Sys Rovsing <strong>og</strong> GretheOpstrup, at denne forskel forekommer bizar 92 . Da det for alle ægtefæller– <strong>og</strong>så de <strong>se</strong>lvstændige – er en <strong>af</strong>gørende forudsætning for overho<strong>ved</strong>etat tale om forlodsudtagel<strong>se</strong>, at der reelt er foretaget en pensionsopsparing,forekommer udtalel<strong>se</strong>n uforståelig. Selvstændige er ikke deeneste, der står i et dilemma, når det skal <strong>af</strong>gøres, om der er plads iøkonomien til at foretage en pensionsopsparing 93 . Til sammenligningkan nævnes de lønmodtagere, der ikke er omfattet <strong>af</strong> en sædvanlig arbejdsmarkedspension,men som – i stedet for at oprette en tilsvarendepensionsordning – vælger at bruge indtægterne således, at familien harråd til at bo i et større hus – men med forventning om, at fortjenesten919293Som angivet i Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension s.138. Jf. Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong><strong>og</strong> død s. 32.Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension s. 138.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 33.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 24
fra et <strong>se</strong>nere hussalg skal bruges til en pensionsordning for den pågældende.Denne lønmodtagerægtefælle har ligesom en <strong>se</strong>lvstændig udenen ophørspension (eller anden pensionsordning) ikke n<strong>og</strong>en pensionsordningat udtage forlods på et skifte. Uligheder mellem ægtefællerne<strong>af</strong> den nævnte karakter kan kompen<strong>se</strong>res <strong>ved</strong> oprettel<strong>se</strong> <strong>af</strong> ægtepagt eller<strong>ved</strong> rimelighedskompensation efter § 16e, hvis de nærmere forudsætningerherfor er opfyldt, jf. under pkt. 7.2.Når rimelighedsvurderingen skal foretages, er det klare udgangspunkt– som fremført under pkt. 5.2 – at man lægger vægt påindbetalingstidspunktet. Dette støttes endvidere <strong>af</strong>, at man sammenlignerden <strong>se</strong>lvstændiges indbetalinger med, hvad denne kunne haveopsparet i pension med en rimelig lønudbetaling fra virksomheden,når det skal <strong>af</strong>gøres, om indbetalingerne har været sædvanlige. Det vilsåledes ændre sig, hvad der er en rimelig lønudbetaling i takt med, atvirksomheden udvikler sig. Samtidig må man imidlertid være opmærksompå, at den eneste retningslinie for rimelighedsvurderingener, hvad der er rimeligt ud fra en samlet vurdering <strong>af</strong> virksomhedensøkonomiske forhold, <strong>og</strong> det er usikkert, hvordan domstolene vil fortolkedet. Derudover kan indbetalingerne som anført både være <strong>af</strong>svingende størrel<strong>se</strong> <strong>og</strong> regelmæssighed. Det vil herudfra være muligtfor en <strong>se</strong>lvstændig at indhente forsømte indbetalinger 94 . Har en <strong>se</strong>lvstændigfx h<strong>af</strong>t n<strong>og</strong>le økonomisk dårlige år, <strong>og</strong> så derefter et rigtigtgodt år, vil det på skiftetidspunktet være rimeligt ud fra virksomhedensøkonomiske forhold, hvis den <strong>se</strong>lvstændige det gode år har indbetaltet større beløb. D<strong>og</strong> må det bemærkes, at dette giver <strong>se</strong>lvstændigeen mulighed for at indhente forsømte indbetalinger, som almindeligelønmodtagere ikke har. Det anføres, at dette vil give <strong>se</strong>lvstændigemulighed for at planlægge en skilsmis<strong>se</strong> <strong>ved</strong> at kanali<strong>se</strong>re midler overpå en pensionsordning kort før et skifte 95 . Der ligger d<strong>og</strong> en begrænsningi dette eventuelle misbrug <strong>ved</strong>, at man lægger vægt på, hvad dersvarer til en rimelig lønudbetaling for <strong>ved</strong>kommende. Indbetalingerherudover vil således være en ekstra pensionsopsparing, der skal deles,jf. § 16b, stk. 3.Da det eneste, man har at gå ud fra <strong>ved</strong> <strong>se</strong>lvstændige erhvervsdrivende,er, hvad der er rimeligt ud fra virksomhedens økonomiskeforhold, er der ingen tvivl om, at rimelighedsvurderingen for <strong>se</strong>lvstændigei højere grad vil være skønspræget – om end der ikke er taleom n<strong>og</strong>et frit skøn. Rimelighedsvurderingen for <strong>se</strong>lvstændige har såledessine vanskeligheder, hvilket ho<strong>ved</strong>sageligt skyldes, at de <strong>se</strong>lvstændigeer meget forskelligt stillet – n<strong>og</strong>le vil således foretage megetstore pensionsopsparinger, mens andre slet ikke vil foretage n<strong>og</strong>enpensionsopsparing. Dette har forringet mulighederne for at lave enmere fast <strong>og</strong> forudsigelig regel. Den nærmere <strong>af</strong>klaring <strong>af</strong>, hvordan<strong>se</strong>lvstændiges <strong>pensionsrettigheder</strong> skal behandles på et skifte, må <strong>af</strong>ventedomstolenes stillingtagen.9495Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16b, stk. 1.Se Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 57.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 25
5.3.3. Retten til opfyldningspensionPensionsindbetalinger udover en sædvanlig arbejdsmarkedspension –eller hvad der svarer hertil – som har til formål at bringe den i pensionsmæssighen<strong>se</strong>ende ringest stillede ægtefælle op på niveau med denanden ægtefælle, vil som udgangspunkt skulle an<strong>se</strong>s som en del <strong>af</strong> enrimelig pensionsordning 96 . Det betyder, at det som udgangspunkt kuner hos halvdelen <strong>af</strong> alle ægtefæller – nærmere bestemt hos de pensionsmæssigtbedst stillede ægtefæller – at det er nødvendigt at vurdere,om indbetalingerne har været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige. De ægtefæller,der er bedst stillede i pensionsmæssig hen<strong>se</strong>ende, skal altså delederes øvrige <strong>pensionsrettigheder</strong>, jf. § 16b, stk. 3, hvorimod en ekstrapensionsopsparing, der reducerer eller udligner forskellen i ægtefællernespensionsniveau, som udgangspunkt vil være rimelig for dendårligst stillede ægtefælle. Denne adgang for den pensionsmæssigtdårligst stillede ægtefælle til forlods at udtage en ekstrapension kaldesi det følgende for opfyldningspension. Baggrunden er, at ægtefællenmed den mindste pensionsopsparing som udgangspunkt ikke skal <strong>af</strong>leverepensionsværdier til den anden 97 , hvilket ville være tilfældet efter§ 16b, stk. 3, hvis ikke der var adgang til at udtage en opfyldningspensionforlods. Ægtefællerne får her<strong>ved</strong> mulighed for pensionsmæssigtat blive mere ligestillede i en skiftesituation. Eftersom retten til atudtage en opfyldningspension forlods vil berøre mange skiftesituationer,er der i det følgende redegjort nærmere for, hvordan det <strong>af</strong>gøres,hvem der er den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle (pkt.5.3.3.1) <strong>og</strong> hvad denne reelt kan udtage forlods som opfyldning (pkt.5.3.3.2).5.3.3.1. Afgørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, hvem der er den pensionsmæssigt dårligst stilledeægtefælleHar en ægtefælle en ekstra pensionsopsparing, er det yderst relevant atfå klarlagt, om den pågældende ægtefælle er den pensionsmæssigt dårligststillede, <strong>og</strong> dermed kan have ret til at udtage ekstrapensionen forlodssom opfyldning.Ved vurderingen <strong>af</strong>, hvem der er den dårligst stillede pensionsmæssigt,inddrager man kun de sædvanlige pensionsordninger, dvs.ekstrapensioner holdes udenfor denne vurdering 98 . Har en mand ensædvanlig arbejdsmarkedspension på 600.000 kr., <strong>og</strong> har hustruen ensædvanlig arbejdsmarkedspension på 500.000 kr. + en ekstrapensionpå 200.000 kr., så er hustruen den dårligst stillede pensionsmæssigt.Hustruen kan d<strong>og</strong> kun udtage 100.000 kr. <strong>af</strong> sin ekstraopsparing forlodssom opfyldning, da opfyldning kun kan foretages op til den andenægtefælles niveau. Den øvrige værdi <strong>af</strong> hustruens ekstrapension skaldeles mellem ægtefællerne.Det må her understreges, at der hverken er holdepunkter for atantage, at ægtefællerne skal have lavet en <strong>af</strong>tale eller være enige om969798Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 19.Betænkning nr. 1466/2005 s. 190 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling<strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 37 ek<strong>se</strong>mpel 6.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 26
ekstraopsparingen for, at den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefællekan udtage den forlods som opfyldning, men der må naturligvisikke være tale om misbrug fra den dårligst stilledes side, jf. under pkt.5.3.3.2 99 .Dernæst er spørgsmålet, på hvilket tidspunkt ægtefællen skalvære den pensionsmæssigt dårligst stillede. Selvom indbetalingstidspunkteter det <strong>af</strong>gørende tidspunkt, når det skal vurderes, om en pensionsordninger sædvanlig <strong>og</strong> rimelig, skal det ikke anvendes, når detskal <strong>af</strong>gøres, hvem der er den pensionsmæssigt dårligst stillede. Haren ægtefælle <strong>ved</strong> siden <strong>af</strong> en sædvanlig arbejdsmarkedspension fxetableret en ratepension, mens <strong>ved</strong>kommende var den pensionsmæssigtdårligst stillede, kan ratepensionen ikke udtages forlods <strong>af</strong> ægtefællen,hvis denne på skiftet har overhalet den anden ægtefælle pensionsmæssigt.Årsagen er, at man kun skal vurdere, hvem der er denpensionsmæssigt dårligst stillede én gang – <strong>og</strong> ikke hver gang, der erforetaget en ekstraindbetaling. Lagde man vægt på indbetalingstidspunktet,ville begge ægtefæller på skiftet principielt have mulighed forat udtage opfyldningspension forlods, da det i løbet <strong>af</strong> et ægteskab kanskifte, hvem der henholdsvis er den pensionsmæssigt dårligt <strong>og</strong> bedststillede ægtefælle.Det fremgår ikke direkte <strong>af</strong> bemærkningerne eller betænkningen,om <strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>n i stedet skal træffes ud fra forholdene på skiftetidspunkteteller på pensioneringstidspunktet. Udvalget har i sineovervejel<strong>se</strong>r lagt vægt på, at <strong>af</strong>grænsningen <strong>af</strong>, hvad der er rimelige<strong>pensionsrettigheder</strong>, tager hensyn til aldersforskelle mellem ægtefællerne100 . Det skyldes, at den ældre ægtefælle typisk vil have den størstepensionsopsparing, men samtidig færre år til at opspare yderligerepension i. Det fremgår således, at man næppe får et reelt billede <strong>af</strong> enægtefælles pensionsmæssige stilling uden at <strong>se</strong> på <strong>ved</strong>kommendes alder101 . Ser man udelukkende på de pensionsmæssige forhold på skiftetidspunktet,får man ikke nødvendigvis det reelle billede <strong>af</strong>, hvem derer den dårligst stillede pensionsmæssigt.Ex.: En mand på 55 år har på skiftetidspunktet en sædvanlig arbejdsmarkedspensionpå 800.000 kr. Hans hustru er 35 år <strong>og</strong> har en sædvanligarbejdsmarkedspension på 500.000 kr. + en ratepension på200.000 kr.Begge ægtefæller udtager deres sædvanlige arbejdsmarkedspensionerforlods på et skifte. Det <strong>af</strong>gørende for, om hustruen kan udtage ratepensionenforlods, er, om hun er den pensionsmæssigt dårligst stilledeægtefælle, jf. d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så den nærmere vurdering <strong>af</strong> opfyldningspensionenunder pkt. 5.3.3.2. Vurderer man forholdene på skiftetidspunktet,så er hustruen den dårligst stillede, da hendes sædvanlige arbejdsmarkedspensioner 300.000 kr. mindre end mandens. Ser man derimod påforholdene på pensioneringstidspunktet, er der i ek<strong>se</strong>mplet ingen tvivl99Det fremgår <strong>af</strong> Forsikringsoplysningens pjece (2006) s. 5, at ægtefællerne skalvære enige.100 Betænkning nr. 1466/2005 s. 173 <strong>og</strong> 188.101 Betænkning nr. 1466/2005 s. 182.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 27
om, at hustruen så vil være den pensionsmæssigt bedst stillede, da hunhar 20 år mere at indbetale i end manden.Udgangspunktet er først <strong>og</strong> fremmest, at ægtefællen skal væreden pensionsmæssigt dårligst stillede på skiftetidspunktet 102 , menspørgsmålet er, om ægtefællen derudover <strong>og</strong>så skal være den dårligststillede på pensioneringstidspunktet. Dette vil – efter at man har fastslået,at en ægtefælle er den dårligst stillede på skiftetidspunktet –kræve en fremskrivning <strong>af</strong> pensionsordningernes værdi til pensioneringstidspunktet,hvilket ofte kan <strong>se</strong>s ud fra pensionstilsagnene 103 .Samme fremgangsmåde indgår <strong>ved</strong> <strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, om en ægtefælle erurimeligt stillet <strong>og</strong> dermed berettiget til rimelighedskompensation efter§ 16e, som forudsætter, at der er stor forskel på ægtefællernes pensionsværdierbåde på skiftetidspunktet <strong>og</strong> pensioneringstidspunktet, jf.under pkt. 7.2. Selvom fremskrivning anvendes som en del <strong>af</strong> <strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>nom rimelighedskompensation efter § 16e, så er der d<strong>og</strong> den væ<strong>se</strong>ntligeforskel, at § 16e kun forventes anvendt i få tilfælde 104 , hvorimod<strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, hvem der er den pensionsmæssigt dårligst stillede,altid vil være relevant, hvis en ægtefælle på et skifte har en ekstrapension.Samtidig er det fremført, at mindre forskelle i værdien <strong>af</strong> ægtefællernes<strong>pensionsrettigheder</strong> ikke bør udlignes, da ulemperne <strong>ved</strong> udligningofte er for store 105 . I den forbindel<strong>se</strong> må man <strong>og</strong>så huske på, atreglerne ikke tilsigter millimeterretfærdighed eller millimeterberegninger.Hertil kommer, at det har været et klart ønske ikke at skulleværdiansætte pensioner i større omfang end nødvendigt 106 . Ud fra detteskal der som udgangspunkt ikke <strong>og</strong>så foretages en vurdering <strong>af</strong>,hvem der er den pensionsmæssigt dårligst stillede på pensioneringstidspunktet.Dette skal <strong>se</strong>s i ly<strong>se</strong>t <strong>af</strong>, at vurderingen <strong>af</strong>, hvem der erden pensionsmæssigt dårligst stillede, kun vil falde forskelligt ud påhenholdsvis skiftetidspunktet <strong>og</strong> pensioneringstidspunktet, hvis der erstor aldersforskel mellem ægtefællerne 107 .Som det fremgår <strong>af</strong> ek<strong>se</strong>mplet ovenfor, kan der d<strong>og</strong> forekommetilfælde, hvor man må tage (et berettiget) hensyn til den ældre ægtefælle<strong>og</strong> <strong>og</strong>så inddrage forholdene på pensioneringstidspunktet. Selvomdet ikke fremgår direkte <strong>af</strong> bemærkningerne, må der således kunneske en fremskrivning <strong>af</strong> pensionsværdierne til ægtefællernes forventedepensioneringstidspunkt, hvis der er stor aldersforskel mellem ægtefællerne,<strong>og</strong> den på skiftetidspunktet pensionsmæssigt dårligst stillede102 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 33.103 Betænkning nr. 1466/2005 s. 198. Se <strong>og</strong>så Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svarpå spm. 8 REU L 146, hvor det nærmere beskrives, hvordan pensionssammenligningforetages <strong>ved</strong> § 16e både i relation til kapital- <strong>og</strong> ratepensioner <strong>og</strong> pensionermed løbende livsbetingede ydel<strong>se</strong>r. Er der ikke brugbare informationer ipensionstilsagnet, kan man henvende sig til sit pensionsinstitut, jf. <strong>og</strong>så Forsikringsoplysningenspjece (2006) s. 16.104 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 16.105 Betænkning nr. 1466/2005 s. 185.106 Betænkning nr. 1466/2005 s. 172 <strong>og</strong> 179 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 26.107 Se Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8, s. 3 REU L 146, hvor detfremgår, at en fremskrivning ofte ikke vil være nødvendig, hvis ægtefællerne harn<strong>og</strong>enlunde samme alder.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 28
ægtefælle har en ekstrapension <strong>af</strong> en vis størrel<strong>se</strong>, der kan udtages forlodssom opfyldning, jf. nærmere nedenfor i pkt. 5.3.3.2. Det vil imidlertidvære relativt få tilfælde, hvor der både er stor aldersforskel mellemægtefællerne, hvor den dårligst stillede ægtefælle har en ekstrapension<strong>af</strong> en vis størrel<strong>se</strong>, <strong>og</strong> hvor den dårligst stillede efter en fremskrivning<strong>af</strong> pensionsværdierne reelt er den pensionsmæssigt bedststillede. Men situationen kan opstå som illustreret i ek<strong>se</strong>mplet ovenfor.I ek<strong>se</strong>mplet vil kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>n <strong>af</strong> den store aldersforskel være, athustruen må dele sin ratepension med manden, da hun – efter en fremskrivning– ikke <strong>og</strong>så er den pensionsmæssigt dårligst stillede på pensioneringstidspunktet.5.3.3.2. Hvad kan udtages forlods som opfyldning?Opfyldningspension er kun rimelig i det omfang, den udligner denværdimæssige forskel mellem ægtefællernes pensionsniveau – opfyldningspensionherudover skal deles. <strong>Forlodsudtagel<strong>se</strong>n</strong> er for den pensionsmæssigtdårligst stillede ægtefælle således som udgangspunktkun begræn<strong>se</strong>t <strong>af</strong> ægtefællernes indbyrdes pensionsmæssige forhold –<strong>og</strong> ikke <strong>af</strong> hvad der er sædvanligt ud fra den pågældende ægtefællesuddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situation – som tilfældet er for denpensionsmæssigt bedst stillede ægtefælle. Selvom en opfyldningspensionkun er begræn<strong>se</strong>t <strong>af</strong> den værdimæssige forskel mellem ægtefællernespensionsværdier, <strong>og</strong> opsparingen derfor ikke skal være foretaget<strong>ved</strong> sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige indbetalinger, er ægtefællen alligevelikke helt frit stillet i relation til, hvordan opfyldningspensionenskal være foretaget for, at den kan udtages forlods 108 . Der kan altså forekommesituationer, hvor ekstraindbetalinger fra den pensionsmæssigtdårligst stillede ægtefælle ikke kan udtages forlods som opfyldning,<strong>se</strong>lvom ægtefællen stadig har den mindste pensionsopsparing. Afdet følgende fremgår, hvad der skal til for, at en opfyldningspensionan<strong>se</strong>s for rimelig <strong>og</strong> dermed kan udtages forlods.Når det skal fastlægges, om en opfyldningspension kan udtagesforlods <strong>af</strong> den pensionsmæssigt dårligst stillede, lægger man vægt påægtefællernes samlede situation. Det er underforstået, at indbetalingernestørrel<strong>se</strong>smæssigt vil kunne fravige, hvad der forstås <strong>ved</strong> ensædvanlig pensionsordning. Det <strong>af</strong>gørende kriterium er, om ægtefællernesøkonomiske forhold tilsiger en sådan ekstra opsparing 109 . Påden baggrund opstiller Irene Nørgaard en formodningsregel, hvorefterformodningen er, at de økonomiske forhold har været til en ekstra opsparing,hvis den rent faktisk er foretaget 110 . Typisk vil man kun prioritereat spare ekstra op til alderdommen, hvis der er luft i økonomientil det. Eftersom der blot er tale om en formodning, vil det være muligtfor den pensionsmæssigt bedst stillede ægtefælle at komme igennemmed, at ægtefællernes økonomi har været så anstrengt fx i form <strong>af</strong> etmeget ringe økonomisk råderum eller store lån, at en ekstra opsparing108 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34. Se <strong>og</strong>så Lisbeth Faurdal i TFA 2007 s. 59.109 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23.110 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 29
ikke skal kunne udtages forlods som opfyldning. Økonomien kan i øvrigtikke antages at have været til en ekstra opsparing, hvis denne erforetaget <strong>ved</strong> låneoptagel<strong>se</strong> 111 .At ægtefællernes økonomiske forhold har tilladt en ekstra pensionsopsparingfor den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle, erd<strong>og</strong> ikke ensbetydende med, at den altid på skiftet vil kunne udtagesforlods som opfyldning. Man må i dis<strong>se</strong> situationer beskytte den pensionsmæssigtbedst stillede ægtefælle mod, at den anden ægtefællemisbruger adgangen til at udtage opfyldningspension forlods. I denforbindel<strong>se</strong> <strong>se</strong>r man på, hvordan opsparingen er foretaget 112 . Detfremgår ikke, at indbetalingerne skal være foretaget regelmæssigt,men der er ingen tvivl om, at den dårligst stillede ægtefælle vil værestillet bedre bevismæssigt, hvis det er tilfældet. Det vil ek<strong>se</strong>mpelvisvære en rimelig opfyldningspension, hvis der er tale om frivilligt forhøjedeindbetalinger på en sædvanlig arbejdsmarkedspension ellerjævnlige indskud på en privattegnet supplerende kapital- eller ratepensionop til den skattemæssigt fradragsberettigede græn<strong>se</strong> 113 .Det er beskrevet ovenfor i pkt. 5.2, at manglende pensionsindbetalingersom udgangspunkt ikke kan indhentes <strong>se</strong>nere, uan<strong>se</strong>t hvad årsagener til, at indbetalingerne mangler. Dette gælder imidlertid kunfor den pensionsmæssigt bedst stillede ægtefælle, da den anden ægtefælleikke skal <strong>af</strong>finde sig med, at den bedst stillede ægtefælle – udoverat have den største pensionsopsparing – <strong>og</strong>så kan udtage enekstraopsparing forlods, uan<strong>se</strong>t ekstraopsparingen i andre sammenhængevil kunne karakteri<strong>se</strong>res som rimelig 114 . Har den dårligst stilledeægtefælle derimod foretaget indbetalinger for at kompen<strong>se</strong>re for, at<strong>ved</strong>kommende er trådt <strong>se</strong>nt ind på arbejdsmarkedet, er påbegyndt pensionsopsparingen<strong>se</strong>nt, at der har været beskedne eller ingen pensionsdækningindenfor ægtefællens arbejdsområde, at ægtefællen har væretsyg, arbejdsløs eller andet, vil indbetalingerne som udgangspunktskulle an<strong>se</strong>s som en del <strong>af</strong> en rimelig pensionsordning. Dette hængersammen med, at indbetalingerne på en opfyldningspension både kanvære <strong>af</strong> forskellig størrel<strong>se</strong> <strong>og</strong> ikke behøver at være foretaget regelmæssigt,samt at den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle somudgangspunkt ikke skal <strong>af</strong>levere pensionsværdier til den anden 115 .Selvom indbetalingerne på en opfyldningspension ikke skal væreregelmæssige, står den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælleringere, når opfyldningen er sket <strong>ved</strong> større enkeltstående indskud,uan<strong>se</strong>t ægtefællernes økonomiske forhold sagtens har kunnet bæreekstraopsparingen. Årsagen er, at man må beskytte den bedst stillede111 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34-35.112 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34.113 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34. Da de skattemæssige fradragsregler ikke er <strong>af</strong>gørende for forlodsudtagel<strong>se</strong>n,må udtalel<strong>se</strong>n forstås som et ek<strong>se</strong>mpel på en acceptabel opsparingsmåde,hvis ægtefællernes økonomi i øvrigt tilsiger en ekstra opsparing.114 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 15 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 190.115 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 19.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 30
ægtefælle mod, at den anden ægtefælle misbruger retten til opfyldningspensiontil at flytte fælle<strong>se</strong>jemidler væk fra ligedelingen i stedetfor at sikre <strong>ved</strong>kommendes alderdomsforsørgel<strong>se</strong> 116 . I den forbindel<strong>se</strong>vil størrel<strong>se</strong>n, den tidsmæssige sammenhæng med skiftet <strong>og</strong> den pensionsmæssigtbedst stillede ægtefælles kendskab til indskuddet havebetydning. Der skal foretages en vurdering <strong>af</strong> indskuddet, der både tagerhøjde for adgangen til at forlods udtage en opfyldningspension, <strong>og</strong>samtidig forhindrer, at adgangen misbruges. Det er således oplagt, atjo tættere indskuddet er på skiftetidspunktet, desto mere sandsynligt erdet, at den dårligst stillede ægtefælle har h<strong>af</strong>t tankerne på andet endsikring <strong>af</strong> <strong>ved</strong>kommendes alderdomsforsørgel<strong>se</strong>. Det samme gælder jostørre indskuddet er. Irene Nørgaard fremhæver i den forbindel<strong>se</strong>, atstørre enkeltstående indskud, der har gjort pensionsordningen uforholdsmæssigstor, ikke uden videre bør an<strong>se</strong>s for rimelig i sin helhed117 . Her<strong>ved</strong> åbnes der op for en mellemløsning, hvor en del <strong>af</strong> detstore indskud vil blive an<strong>se</strong>t som rimelig opfyldning, der kan udtagesforlods, mens den anden del må deles på skiftet. Kommer en ægtefælle,der er den pensionsmæssigt dårligst stillede, i besiddel<strong>se</strong> <strong>af</strong> et stortbeløb, <strong>og</strong> ønsker <strong>ved</strong>kommende at udligne forskelle i ægtefællernesalderdomsopsparing, må det derfor anbefales ægtefællen at foretageindbetalingerne etapevis. Udgangspunktet er som nævnt, at retten til atudtage opfyldningspension forlods ikke kræver n<strong>og</strong>en <strong>af</strong>tale mellemægtefællerne, men det er klart, at den bedst stillede ægtefælle ofte vilvære bekendt med et stort indskud. Er den bedst stillede ægtefælleindforstået med opfyldningen 118 , vil denne få svært <strong>ved</strong> efterfølgendeat få medhold i, at opfyldningspensionen skal ligedeles, medmindreskiftet følger relativt hurtigt efter indskuddet.I en skiftesituation vil man <strong>se</strong> på, om den pensionsmæssigt bedststillede ægtefælle har sparet sædvanligt <strong>og</strong> regelmæssigt op, <strong>og</strong> harden pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle pensionsværdier formindre end dette, vil man formentligt som udgangspunkt ikke foretagesig mere. Ønsker den bedst stillede ægtefælle, at en opfyldningspensionskal inddrages under delingen, må denne enten <strong>af</strong>kræfte formodningenfor, at ægtefællernes økonomi var til en ekstra opsparing, ellergøre gældende, at den dårligst stillede ægtefælle har misbrugt adgangentil opfyldningspension <strong>ved</strong> at foretage større enkeltstående indskud.116 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 34.117 Ibid.118 Se til sammenligning Nørgaard, Irene: Formueordninger mellem ægtefæller eftergennemførel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> Særejereformen i 1990 s. 392, hvor det anføres, at en ægtefælleikke kan rej<strong>se</strong> et <strong>ved</strong>erlagskrav, jf. § 23, stk. 1, hvis den ikke-disponerendeægtefælle enten på forhånd er indforstået med en disposition eller efterfølgendeaccepterer denne.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 31
5.3.4. Korterevarende ægteskaber 119Ved ægteskaber, der har været <strong>af</strong> kortere varighed, udtages alle <strong>pensionsrettigheder</strong>forlods, jf. § 16c, stk. 1. Bestemmel<strong>se</strong>n gentager ikke §16b’s krav om, at <strong>pensionsrettigheder</strong>ne skal være rimelige, hvilketindebærer, at hver ægtefælle udtager hver sine <strong>pensionsrettigheder</strong>forlods, uan<strong>se</strong>t om indbetalingerne har været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige.Både frivilligt forhøjede indbetalinger, engangsindskud <strong>og</strong>pensionsordninger, der er tegnet som et supplement, vil således somudgangspunkt kunne udtages forlods på et skifte. Et ægteskab an<strong>se</strong>sfor at have været <strong>af</strong> kortere varighed, hvis det har varet mindre end ca.5 år, hvor<strong>ved</strong> der som udgangspunkt ikke tages hensyn til forudgåendesamliv. For at undgå urimeligheder kan et forudgående samliv med etøkonomisk fællesskab <strong>af</strong> n<strong>og</strong>en længde d<strong>og</strong> medregnes 120 . Bestemmel<strong>se</strong>ner blevet kriti<strong>se</strong>ret for at fravige udgangspunktet om, at retsvirkningerne<strong>af</strong> et ægteskab indtræder <strong>ved</strong> ægteskabets indgåel<strong>se</strong>, <strong>ved</strong>at indføre en 5-årig frist for pensioner 121 . Som beskrevet i kap. 3 erbestemmel<strong>se</strong>n udtryk for et klart valg fra udvalgets side om, at pensionervar <strong>og</strong> er særlige rettigheder, der ikke kan sidestilles med øvrigeaktiver i formuefællesskabet.Ved <strong>af</strong>gørel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, hvornår et ægteskab har været korterevarende,henvi<strong>se</strong>s der adskillige gange til FSKL § 69a som et ek<strong>se</strong>mpel på,at et korterevarende ægteskab efter § 16c skal forstås som mindre endca. 5 år 122 . FSKL § 69a indeholder en skævdelingsregel, hvorefter ligedelingsprincippetpå et skifte kan fraviges, hvis ægteskabet har væretkorterevarende, således at der kan ske en skævdeling, hvis skifterettenskønner det. Tidsmæssigt kan der d<strong>og</strong> ikke lægges det samme ibetydningen korterevarende, da forudgående samliv kan medregnes<strong>ved</strong> FSKL § 69a men som udgangspunkt ikke <strong>ved</strong> § 16c 123 . Det forekommerumiddelbart mindre oplagt, at man <strong>ved</strong> § 16c ikke skal tagehensyn til forudgående samliv i modsætning til både FSKL § 69a <strong>og</strong>RVL § 16e om rimelighedskompensation. Forklaringen er, at reglenforfølger et pensionspolitisk formål <strong>og</strong> udgør en forenkling <strong>af</strong> regelsættet124 .Kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>n <strong>af</strong> § 16c, stk. 1 er, at bestemmel<strong>se</strong>n i § 16b, stk. 3om, at alle øvrige <strong>pensionsrettigheder</strong> skal deles, ikke gælder for ægteskaber<strong>af</strong> kortere varighed. Det betyder, at når ægtefæller fx <strong>af</strong> skattemæssigeårsager foretager en ekstraopsparing hos den ene <strong>af</strong> ægtefællernei tillid til, at ekstraopsparingen skal deles <strong>ved</strong> et eventuelt119 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24, Betænkning nr. 1466/2005 s. 191-192<strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong><strong>og</strong> død s. 40-42.120 Betænkning nr. 1466/2005 s. 191. Det er usikkert, hvilken længde det forudgåendesamliv skal have for at være <strong>af</strong> ”n<strong>og</strong>en længde”.121 Danske Familieretsadvokaters høringssvar, jf. Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerenssvar på spm. 12, s. 5 REU L 146.122 Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 1, 7 <strong>og</strong> 13 REU L 146.123 Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16c, stk. 1.124 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 41 <strong>og</strong> Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8, s. 1 REU L 146.Se desuden www.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klaredespørgsmål <strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 16, som er kritiskoverfor, at forudgående samliv ikke tæller med.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 32
skifte, så må de være opmærksomme på, at dette ikke gælder, hvis ægteskabetikke varer mere end ca. 5 år 125 . I så fald vil ejerægtefællennemlig kunne udtage ekstrapensionen forlods. RVL § 16b, stk. 3 forudsætteraltså, at ægteskabet varer mere end ca. 5 år, hvilket man <strong>af</strong>gode grunde ikke kan vide på forhånd. Denne retsstilling kan kun forhindres<strong>ved</strong>, at man enten undlader kun at foretage en ekstraopsparinghos den ene ægtefælle, eller <strong>ved</strong> at man opretter ægtepagt om, at enekstrapension skal deles 126 .Selvom det ikke har n<strong>og</strong>en betydning, om en <strong>pensionsrettigheder</strong> foretaget <strong>ved</strong> sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige indbetalinger <strong>ved</strong> anvendel<strong>se</strong>n<strong>af</strong> § 16c, stk. 1, så har indbetalingernes størrel<strong>se</strong>, mønster <strong>og</strong>tidspunkt stadig en vis betydning. Årsagen er, at der er mulighed for atrej<strong>se</strong> et <strong>ved</strong>erlagskrav i medfør <strong>af</strong> RVL § 23, stk. 1, hvilket skal forhindremisbrug <strong>af</strong>, at der ikke foretages n<strong>og</strong>en rimelighedsvurdering<strong>ved</strong> ægteskaber <strong>af</strong> kortere varighed. Der kan ikke længere rej<strong>se</strong>s <strong>ved</strong>erlagskravefter RVL § 23, stk. 2 i tilfælde <strong>af</strong>, at en ægtefælle har anvendtmidler <strong>af</strong> fællesboet til at forbedre sine <strong>pensionsrettigheder</strong>, da §23, stk. 2 er ophævet for så vidt angår <strong>pensionsrettigheder</strong> efter §§16a-c, jf. § 23, stk. 4. Dette er en kon<strong>se</strong>kvensændring, der indebærer,at der ikke kan rej<strong>se</strong>s <strong>ved</strong>erlagskrav for pensionsopsparing, der kanudtages forlods, da forlodsudtagel<strong>se</strong>n i så fald vil miste sin virkning.Ved fastlæggel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, om der kan rej<strong>se</strong>s et <strong>ved</strong>erlagskrav efter § 23,stk. 1, skal der lægges vægt på størrel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> indbetalingerne, om dis<strong>se</strong>fraviger ægtefællens sædvanlige indbetalingsmønster, <strong>og</strong> om etableringener foretaget på et tidspunkt, hvor <strong>se</strong><strong>paration</strong>en eller skilsmis<strong>se</strong>nvar nært forestående 127 . Det <strong>af</strong>gørende er således, om indbetalingerneer uforholdsmæssigt store <strong>og</strong>/eller udtryk for en illoyal adfærd. Typiskvil større engangsindskud således kunne være omfattet <strong>af</strong> § 23, stk. 1.Efter den traditionelle opfattel<strong>se</strong> <strong>af</strong> § 23, stk. 1’s anvendel<strong>se</strong>sområdeer det en betingel<strong>se</strong>, at dispositionen har medført en væ<strong>se</strong>ntlig formindskel<strong>se</strong><strong>af</strong> bodelen, hvilket som udgangspunkt beror på en sammenligningpå dispositionstidspunktet <strong>af</strong> bodelens størrel<strong>se</strong> før <strong>og</strong> efterdispositionen 128 . Om der i dag – efter ophævel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> § 23, stk. 2<strong>ved</strong>rørende <strong>pensionsrettigheder</strong> – skal det samme til som tidligere for,at der er tale om en væ<strong>se</strong>ntlig bodelsformindskel<strong>se</strong>, er ikke ganskeklart. Linda Niel<strong>se</strong>n har fremhævet, at § 23, stk. 1 bør få en renæssance”i tilfælde hvor der ensidigt på illoyal vis etableres betydelige pensionsordninger,der er undtaget fra ligedeling” 129 . Dette skyldes, atreglerne efter hendes opfattel<strong>se</strong> ellers vil være for lette at misbruge.Udover § 23, stk. 1 er en ægtefælles kompensationsmulighederbegræn<strong>se</strong>de, når ægteskabet har været <strong>af</strong> kortere varighed. Således vilder kun sjældent blive tildelt en kompensation efter ÆL § 56, 2. pkt.,125 Dette fremgår ikke <strong>af</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 23-24.126 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 41 note 37 <strong>og</strong> s. 86. Ægtefællerne kan d<strong>og</strong> i medfør <strong>af</strong> § 16h, stk. 2 kunoprette ægtepagt om, at kapital- eller ratepensioner ol. skal deles.127 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 41.128 Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 427.129 Niel<strong>se</strong>n, Linda: Familieretten s. 242.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 33
hvis ægteskabet har været kortere end ca. 5 år 130 . En ægtefælle bevarerd<strong>og</strong> – på trods <strong>af</strong> at ægteskabet har været <strong>af</strong> kortere varighed – sin rettil at rej<strong>se</strong> krav om fællesskabskompensation efter § 16d. RVL § 16dskal imidlertid ikke anvendes på mindre pensionstab, <strong>og</strong> som følgeher<strong>af</strong> er der indsat n<strong>og</strong>le begrænsninger i kompensationsadgangen, jf.nærmere under pkt. 7.1, som indebærer, at § 16d formentligt kun sjældentvil blive anvendt <strong>ved</strong> korterevarende ægteskaber 131 .6. Særejeægtepagter <strong>og</strong> kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>rne her<strong>af</strong>Når man behandler forlodsudtagel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong> på etskifte, må man være opmærksom på, at det <strong>og</strong>så er muligt at udtage enpensionsrettighed forlods, hvis ægtefællerne i en ægtepagt har <strong>af</strong>talt,at pensionsrettigheden skal være særeje, jf. § 16h, stk. 1. Umiddelbartkan det forekomme overflødigt at lave en særejeægtepagt, da alle rimelige<strong>pensionsrettigheder</strong> i forvejen i medfør <strong>af</strong> § 16b, stk. 1 kan udtagesforlods. En særejeægtepagt kan d<strong>og</strong> have interes<strong>se</strong>, hvis en ægtefællehar en ekstrapension, jf. § 16b, stk. 3, der <strong>og</strong>så ønskes udtagetforlods på skiftet, eller hvis ægtefællerne vil undgå kompensationsreglernei §§ 16d-e 132 . I det følgende <strong>se</strong>s der nærmere på særejeægtepagterne,<strong>og</strong> hvilke kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r forlodsudtagel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> en særejepensionhar for ægtefællerne.En pensionsrettighed, der er gjort til særeje, kan som nævnt udtagesforlods på skiftet som andet særeje, <strong>og</strong> der<strong>ved</strong> finder reglerne i§§ 16b-e ikke anvendel<strong>se</strong> på rettigheden, da dis<strong>se</strong> regler kun finderanvendel<strong>se</strong> på fælle<strong>se</strong>je<strong>pensionsrettigheder</strong> 133 . Ægtefællerne kan ikkei en ægtepagt <strong>af</strong>tale, at ek<strong>se</strong>mpelvis kompensationsreglerne fortsatskal finde anvendel<strong>se</strong> på en særejepension. Dette hænger sammenmed, at ægtefællernes <strong>af</strong>talemuligheder under ægteskabet <strong>ved</strong>rørendedelingen <strong>af</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong> er fastsat i § 16h, der er præceptiv 134 .Ifølge § 16h kan ægtefællerne således i en ægtepagt bestemme, at enpensionsrettighed – i overensstemmel<strong>se</strong> med RVL § 28 – skal væresæreje, eller at værdien <strong>af</strong> en pensionsrettighed, der har karakter <strong>af</strong> en130 Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 276.131 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24.132 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 76 <strong>og</strong> Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension s. 136.133 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 23-24 <strong>og</strong> 87.134 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 74.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 34
kapital- eller ratepension, skal deles 135 . Derudover kan ægtefællerneikke fravige retsvirkningerne <strong>af</strong> det valgte 136 .Har en ægtefælle – udover en særejepension – andre (fælle<strong>se</strong>je)<strong>pensionsrettigheder</strong>,vil dis<strong>se</strong> <strong>og</strong>så kunne udtages forlods, i detomfang de er rimelige, jf. § 16b, <strong>og</strong> <strong>ved</strong> denne vurdering tages der ikkehensyn til særejepensionen 137 . Det er vigtigt, at ægtefællerne eropmærksomme på dette, <strong>og</strong> det anbefales derfor, at samtlige ægtefællernes<strong>pensionsrettigheder</strong> indgår i overvejel<strong>se</strong>rne, når der oprettesægtepagt om <strong>pensionsrettigheder</strong> 138 . I den sammenhæng skal det nævnes,at ægtefællerne ikke <strong>se</strong>lv i en ægtepagt kan definere, hvad der ideres ægteskab skal forstås som en rimelig eller ikke-rimelig pensionsrettighed139 , eller hvornår deres ægteskab har været <strong>af</strong> kortere varighedmv. Ønsker ægtefællerne ikke den deling, som følger <strong>af</strong> fortolkningen<strong>af</strong> dis<strong>se</strong> begreber, må de ud fra de lovhjemlede mulighederi § 16h i en ægtepagt <strong>af</strong>tale en løsning, der tilfredsstiller deres behov.Ser man nærmere på omfanget <strong>af</strong> forlodsudtagel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> en særejepension,så <strong>af</strong>hænger det <strong>af</strong>, hvilken formueordning ægtefællernehar valgt, jf. RVL § 28, <strong>og</strong> om særejeægtepagten <strong>og</strong>så omfatter fremtidigeindbetalinger 140 . Tidligere <strong>af</strong>viste man ægtepagter, hvis en ægtefælle<strong>se</strong>lv kunne forøge sit særeje med fælle<strong>se</strong>jemidler. Denne praksisfandt udvalget imidlertid uhensigtsmæssig, ho<strong>ved</strong>sageligt fordi allefremtidige rimelige indbetalinger i forvejen <strong>og</strong>så ville kunne udtagesforlods, jf. § 16b, stk. 1. Hertil kommer, at man <strong>ved</strong> at give mulighedfor, at fremtidige indbetalinger <strong>og</strong>så kan gøres til særeje, kan undgån<strong>og</strong>le <strong>af</strong> de problemer, der kan være forbundet med at adskille særejemidlerfra fælle<strong>se</strong>jemidler, når der er sket en sammenblanding her<strong>af</strong>på en pensionsrettighed 141 .Det vil <strong>af</strong>hænge <strong>af</strong> en fortolkning <strong>af</strong> ægtepagtens ordlyd, omfremtidige indbetalinger <strong>og</strong>så skal være omfattet <strong>af</strong> særejet. Skriverægtefællerne imidlertid, at: ”Pensionsrettigheden skal være særeje”,vil særejet som udgangspunkt <strong>og</strong>så omfatte fremtidige indbetalinger,135 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 78 <strong>og</strong> Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8 <strong>og</strong> 35 REU L 146.Ligedeling kan således i en ægtepagt <strong>af</strong>tales for værdien <strong>af</strong> <strong>se</strong>lvpensioneringskonti,indeståender i LD, SP-ratepensioner, indeksordninger, der er tegnet somrateordninger mv. Det kriti<strong>se</strong>res på www.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter<strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål <strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformen i 2006pkt. 26, at der ikke kan <strong>af</strong>tales ligedeling <strong>af</strong> de samme <strong>pensionsrettigheder</strong>, somkan gøres til særeje.136 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 74. Til sammenligning kan nævnes, at ægtefællerne heller ikke kan fravigeretsvirkningerne <strong>af</strong> en valgt formueordning efter RVL § 28. Når man vælgerformueordning, er der således tale om en pakkeløsning, jf. Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid,Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 398.137 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 35 <strong>og</strong> 87.138 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 76 <strong>og</strong> 87.139 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 86.140 Betænkning nr. 1466/2005 s. 207 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 17.141 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 77.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 35
men det er d<strong>og</strong> ønskeligt, at ægtefællerne tager mere præcist stillinghertil 142 .Fremtidige indbetalinger på en særejepension, der <strong>og</strong>så er omfattet<strong>af</strong> særejet, er ikke begræn<strong>se</strong>t <strong>af</strong> rimelighedsvurderingen i § 16b.Det kan derfor være fristende for en ægtefælle i ægtepagten at kræveet loft over, hvor stor en del <strong>af</strong> den anden ægtefælles fremtidige indbetalinger,der kan gøres til særeje for således at have bedre styr på omfanget<strong>af</strong> særejet 143 . Sådanne bestemmel<strong>se</strong>r vil imidlertid indebære etsumsæreje, hvilket formentligt vil være ugyldigt 144 . I de tilfælde, hvorden anden ægtefælle har foretaget uforholdsmæssigt store indbetalingerpå en særejepension, kan en ægtefælle i stedet rej<strong>se</strong> et <strong>ved</strong>erlagskrav,jf. RVL § 23, stk. 1. Som nævnt kan der ikke rej<strong>se</strong>s <strong>ved</strong>erlagskravefter § 23, stk. 2, da denne bestemmel<strong>se</strong> er ophævet <strong>ved</strong>rørende<strong>pensionsrettigheder</strong>, jf. stk. 4 145 . Når det skal bedømmes, om der er taleom et misbrug, der berettiger til et <strong>ved</strong>erlagskrav efter § 23, stk. 1,<strong>se</strong>r man altså på størrel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> de fremtidige indbetalinger, men man vilformentligt <strong>og</strong>så skulle <strong>se</strong> på, om indbetalingsmønsteret har ændret sigvæ<strong>se</strong>ntligt efter indgåel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> særejeægtepagten eller op til en skilsmis<strong>se</strong>.D<strong>og</strong> må man – som nævnt under pkt. 5.3.4 – være opmærksompå, at det er en betingel<strong>se</strong> for at anvende § 23, stk. 1, at dispositionenhar medført en væ<strong>se</strong>ntlig formindskel<strong>se</strong> <strong>af</strong> bodelen, hvilket som udgangspunktberor på en sammenligning på dispositionstidspunktet <strong>af</strong>bodelens størrel<strong>se</strong> før <strong>og</strong> efter dispositionen 146 . Dette begræn<strong>se</strong>rumiddelbart adgangen til <strong>ved</strong>erlagskrav, men det er uvist, om fortolkningen<strong>af</strong> § 23, stk. 1 <strong>ved</strong>rørende <strong>pensionsrettigheder</strong> vil være helt densamme efter den 1. januar 2007 147 .Endelig skal det nævnes, at en ægtefælle fortsat har mulighedfor at få en kompensation efter ÆL § 56, hvis den anden ægtefælle udtageren særejepension forlods, under forudsætning <strong>af</strong>, at ægtefællenpå skiftet ellers vil være stillet urimeligt ringe i økonomisk hen<strong>se</strong>ende,<strong>og</strong> hvis de øvrige betingel<strong>se</strong>r i bestemmel<strong>se</strong>n er opfyldt. Reglen erendnu ikke <strong>se</strong>t anvendt <strong>ved</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong>, men den forventes atkunne få stigende betydning i takt med, at pensionsformuen stiger 148 .142 Bemærkninger til Lovforslag 146 s. 28 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 77.143 Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16h, stk. 1.144 Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 373 <strong>og</strong>Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 78. På www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16h, stk. 1 argumenteresfor, at det bør være muligt at beløbsbegræn<strong>se</strong> de fremtidige indskud. Se <strong>og</strong>såwww.synopsis.dk. Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål <strong>ved</strong>rørendepensionsdelingsreformen i 2006 pkt. 24.145 Det fremgår ikke <strong>af</strong> § 23 stk. 4’s ordlyd, at <strong>ved</strong>erlagskrav efter stk. 2 ikke kanrej<strong>se</strong>s <strong>ved</strong>rørende fremtidige særejeindbetalinger på en særejepension, men detfremgår klart <strong>af</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 28.146 Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret s. 427.147 Niel<strong>se</strong>n, Linda: Familieretten s. 242.148 Betænkning nr. 1466/2005 s. 105 <strong>og</strong> 184-185.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 36
7. Samspillet mellem forlodsudtagel<strong>se</strong>n <strong>og</strong> kompensationsmulighedernei retsvirkningslovens §§ 16d-eSom nævnt i kap. 3 har man valgt et pensionspolitisk udgangspunkt i<strong>og</strong> med, at alle rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong> kan udtages forlods, jf. §16b, stk. 1. For at <strong>af</strong>bøde eventuelle urimelige kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r her<strong>af</strong> <strong>og</strong>for at få et regelsæt, der tilgode<strong>se</strong>r både pensionspolitiske <strong>og</strong> familiepolitiskehensyn, er der indført to kompensationsmuligheder i §§ 16de149 . De to bestemmel<strong>se</strong>r skal sikre, at en ægtefælle ikke alene skalbære de pensionsmæssige kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r <strong>af</strong> den måde, ægtefællernehar valgt at indrette sig på, <strong>og</strong> at en ægtefælle ikke stilles urimeligt ipensionsmæssig hen<strong>se</strong>ende på skiftet. De følgende to <strong>af</strong>snit skal kortredegøre for reglernes anvendel<strong>se</strong> <strong>og</strong> begrænsninger, samt illustrere ihvilket omfang det har betydning for adgangen til kompensation <strong>og</strong>dennes eventuelle størrel<strong>se</strong>, at en ægtefælle på skiftet har <strong>pensionsrettigheder</strong>,der kan udtages forlods.7.1. FællesskabskompensationEn ægtefælle kan rej<strong>se</strong> et fællesskabskompensationskrav, hvis ægtefællen<strong>af</strong> hensyn til familien eller den anden ægtefælle har været fraværendefra arbejdsmarkedet, <strong>og</strong> som følge her<strong>af</strong> har foretaget enmindre pensionsopsparing, end hvad der svarer til en rimelig pensionsopsparingfor den pågældende, jf. § 16d, stk. 1. Ifølge bemærkningernebør der ikke ydes kompensation i videre omfang, end at den berettigedeægtefælles samlede pension værdimæssigt bringes på niveaumed den anden ægtefælles samlede pension 150 . Selvom det således ikkefremgår direkte <strong>af</strong> § 16d’s ordlyd, må en ægtefælle, der rej<strong>se</strong>r kravom fællesskabskompensation, ikke være den pensionsmæssigt bedststillede. Dette hænger sammen med udgangspunktet om, at den pensionsmæssigtdårligst stillede ægtefælle ikke skal <strong>af</strong>levere pensionsværdiertil den anden 151 .Som nævnt under pkt. 5.3.3 er det som udgangspunkt ikke nødvendigtat vurdere, om den pensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælles<strong>pensionsrettigheder</strong> er rimelige ud fra den pågældendes uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige situation, da den dårligst stillede ægtefællekan spare op til den anden ægtefælles pensionsniveau. Rej<strong>se</strong>r den dårligststillede ægtefælle imidlertid krav om fællesskabskompensation,er det nødvendigt at <strong>se</strong> på, hvad der skønsmæssigt ville have været enrimelig pensionsopsparing ud fra den pågældende ægtefælles erhverv<strong>og</strong> uddannel<strong>se</strong> uden fællesskabsadfærden 152 . Årsagen er, at en ægtefælleefter § 16d, stk. 1, nr. 1 kun kompen<strong>se</strong>res for manglende rimeligpensionsopsparing, men ikke for manglende pensionsindbetalingerherudover. Har en ægtefælle således været vant til at spare mere op ipension, end hvad der er en rimelig pensionsopsparing for <strong>ved</strong>kom-149 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 16.150 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 25.151 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 19.152 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 43.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 37
mende, kan ægtefællen altså ikke få kompensation, hvis denne i en periode<strong>af</strong> hensyn til familien har foretaget en pensionsopsparing, dervar mindre end vanligt, men ikke mindre end hvad der svarer til enrimelig pensionsopsparing for den pågældende.Den mindre pensionsopsparing skal som nævnt skyldes helt ellerdelvis fravær fra arbejdsmarkedet <strong>af</strong> hensyn til familien eller den andenægtefælle, jf. § 16d, stk. 1, nr. 2. Der skal således være sammenhængmellem fællesskabsadfærden <strong>og</strong> den mindre pensionsopsparing.Det bør ikke give anledning til nævneværdige problemer at finde årsagentil den manglende pensionsopsparing 153 , men det kan ikke udelukkes,at der i enkelte situationer vil kunne opstå tvivl. Det kan ek<strong>se</strong>mpelvisvære vanskeligt at fastslå, om en ægtefælle er fraværendefra arbejdsmarkedet pga. høj arbejdsløshed indenfor dennes uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige område, pga. børn eller om det er en kombination<strong>af</strong> dis<strong>se</strong> omstændigheder, der har forårsaget fraværet 154 . Mindreårigebørn vil d<strong>og</strong> skabe en formodning for, at der er tale om fællesskabsadfærd155 , men denne formodning kan ud fra en konkret vurdering<strong>af</strong> de faktiske forhold <strong>af</strong>kræftes.En ægtefælle er som udgangspunkt berettiget til fællesskabskompensation,hvis denne opfylder betingel<strong>se</strong>rne i § 16d, stk. 1. Da §16d er en erstatningslignende regel, er ægtefællernes øvrige pensionsmæssige<strong>og</strong> økonomiske forhold som udgangspunkt irrelevante.Ifølge bemærkningerne kan der d<strong>og</strong> forekomme situationer, hvor dis<strong>se</strong>forhold må inddrages, <strong>og</strong> hvor de kan føre til, at en fællesskabskompensationikke vil være rimelig 156 . Om ægtefællen reelt modtager enkompensation for fællesskabsadfærden på skiftet, <strong>af</strong>hænger først <strong>og</strong>fremmest <strong>af</strong> de begrænsninger, der følger <strong>af</strong> § 16d, stk. 2 <strong>og</strong> bemærkningernehertil.Ifølge § 16d, stk. 2 kan kompensationen højst udgøre halvdelen<strong>af</strong> den værdimæssige forskel mellem ægtefællernes pensionsopsparingunder ægteskabet <strong>af</strong> fælle<strong>se</strong>jemidler. Ægtefællen skal altså ikke kunhave foretaget en mindre pensionsopsparing, end hvad der svarer til enrimelig pensionsopsparing for den pågældende, være den pensionsmæssigtdårligst stillede ægtefælle, men <strong>og</strong>så under ægteskabet haveopsparet mindre i pension <strong>af</strong> fælle<strong>se</strong>jemidler end den anden ægtefælle157 , hvilket d<strong>og</strong> oftest vil være sammenfaldende med, at ægtefællener den pensionsmæssigt dårligst stillede. Derudover må man <strong>se</strong> på, omægtefællerne <strong>ved</strong> ægtepagt har <strong>af</strong>talt særeje, jf. § 16h, stk. 1. Fællesskabskompensationforudsætter nemlig, at den forpligtede ægtefælleunder ægteskabet har foretaget pensionsindbetalinger med fælle<strong>se</strong>jemidler,dvs. enten på en fælle<strong>se</strong>jepension eller på en særejepension,hvor de fremtidige indbetalinger ikke er gjort til særeje. Er dette ikke153 Betænkning nr. 1466/2005 s. 193 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling<strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 43.154 Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16d, stk. 1.155 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 43.156 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 45, Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 25 <strong>og</strong> Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge(red.): 12 perspektiver på pension s. 175.157 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 38
tilfældet, skal ægtefællen ikke betale kompensation, jf. § 16d 158 . Atden forpligtede ægtefælle derimod kun har en rimelig fælle<strong>se</strong>jepensionsordning,jf. § 16b, stk. 1, ændrer ikke på ægtefællens kompensationsforpligtel<strong>se</strong>.Da forskellen mellem ægtefællernes fælle<strong>se</strong>jeindbetalingerer <strong>af</strong>gørende for kompensationens størrel<strong>se</strong>, har det <strong>og</strong>så betydning,om den berettigede ægtefælles pensioner er særeje. Har den berettigedeægtefælle ikke foretaget n<strong>og</strong>en fælle<strong>se</strong>jepensionsopsparing,vil kompensationen således kunne blive større 159 . I mange tilfælde vilformålet med en særejeægtepagt d<strong>og</strong> være at undgå kompensationsreglernei §§ 16d-e, <strong>og</strong> derfor antages det, at en ægtefælle ikke kan fåkompensation for manglende indbetalinger, der ligger forud for ægtepagten,da ægtepagten antages at gøre op med den pensionsmæssigestilling mellem ægtefællerne frem til oprettel<strong>se</strong>stidspunktet 160 .Derudover er der i bemærkningerne indført en bagatelgræn<strong>se</strong>,hvorefter den manglende pensionsopsparing skal svare til op mod 2års pensionsindbetalinger for en fuldtidsforsikret, før fællesskabskompensationbliver aktuel 161 . En ægtefælle på nedsat tid skal altså typiskhave været på nedsat tid i en del år, før den manglende pensionsopsparingsvarer til 2 års pensionsindbetalinger for en fuldtidsforsikret 162 .Denne bagatelgræn<strong>se</strong> <strong>og</strong> det faktum, at fællesskabsadfærd udvist førægteskabets indgåel<strong>se</strong> ikke har betydning, medfører, at § 16d vil fåbegræn<strong>se</strong>t betydning <strong>ved</strong> ægteskaber <strong>af</strong> kortere varighed 163 .Bagatelgræn<strong>se</strong>n indebærer desuden, at det kan være mere fordelagtigtfor den kompensationsberettigede ægtefælle at foretage enekstra opsparing i stedet. Det hænger sammen med, at al ekstra opsparing,der kompen<strong>se</strong>rer fællesskabsadfærd, an<strong>se</strong>s for rimelig opsparing,jf. § 16b, stk. 1 – <strong>og</strong>så <strong>se</strong>lvom pensionstabet er mindre, end hvad dersvarer til 2 års indbetalinger for en fuldtidsforsikret 164 . Selvom denpensionsmæssigt dårligst stillede ægtefælle i forvejen kan udtage enekstrapension forlods som opfyldning, forøges forlodsudtagel<strong>se</strong>n ikke<strong>af</strong> fællesskabsadfærd. En ægtefælle kan således ikke udtage en ekstrapensionforlods som opfyldning – <strong>og</strong> herudover samtidig kræve fællesskabskompensation<strong>af</strong> den anden ægtefælle 165 . Dette ville medføre,at den bedst stillede ægtefælle alene skulle bære de pensionsmæssigekon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r <strong>af</strong> fællesskabsadfærden. Tabet bør imidlertid bæres <strong>af</strong>158 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 42, 46 <strong>og</strong> 88.159 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 88.160 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 46.161 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 13 <strong>og</strong> 25.162 Se www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16d, stk. 1 ek<strong>se</strong>mpel 1.163 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 24 <strong>og</strong> www.synopsis.dk. kommentaren tilRVL § 16d, stk. 1.164 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 33 <strong>og</strong> 47 inkl. note 46.165 Se Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong><strong>og</strong> død s. 48 ek<strong>se</strong>mpel 2.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 39
ægtefællerne i fællesskab, <strong>og</strong> derfor skal ægtefællens ekstrapensionerinddrages 166 .En ekstrapension, der kompen<strong>se</strong>rer fællesskabsadfærd, vil formentligtikke være underlagt de samme begrænsninger som en opfyldningspensionfor at kunne udtages forlods. Det er således ikkenødvendigt, at ægtefællernes økonomiske forhold i samme grad hartilsagt en ekstra opsparing, da den dårligst stillede ægtefælle i modsatfald ville have et kompensationskrav. Dækker ekstrapensionen ikkefuldt ud pensionstabet, kan ægtefællen rej<strong>se</strong> et kompensationskrav fordet manglende 167 .En ekstrapension er ikke kun en fordel for den berettigede ægtefælle,hvor den manglende pensionsopsparing ikke svarer til 2 års indbetalingerfor en fuldtidsforsikret. En ekstrapension vil <strong>og</strong>så være enfordel for den berettigede ægtefælle, hvis den anden ægtefælle er insolvent.Dette skyldes, at en insolvent ægtefælle ikke er forpligtet til atbetale kompensation, jf. princippet i FSKL § 68, stk. 1 168 , men den berettigedeægtefælle vil i stedet kunne udtage en ekstrapension forlods idet omfang, den kompen<strong>se</strong>rer fællesskabsadfærden – <strong>og</strong> derudover idet omfang der er tale om rimelig opfyldning. Ligger fællesskabsadfærdenforud for ægteskabets indgåel<strong>se</strong>, vil en ekstrapension <strong>og</strong>så væremere fordelagtig. Årsagen er, at en ægtefælle ifølge § 16d’s ordlydikke kompen<strong>se</strong>res for fællesskabsadfærd, der ligger forud for ægteskabet,hvorimod en ægtefælle, der er den pensionsmæssigt dårligststillede, som udgangspunkt kan udtage en ekstrapension som opfyldning– <strong>og</strong>så <strong>se</strong>lvom den udligner forskelle, der er opstået før ægteskabet.Af hensyn til de dårligst stillede ægtefæller, der hverken har enekstrapension eller er berettiget til rimelighedskompensation efter §16e pga. ægteskabets længde, burde man nok have overvejet en laverebagatelgræn<strong>se</strong>.Når en ægtefælle rej<strong>se</strong>r krav om fællesskabskompensation, bliverman således nødt til at inddrage <strong>ved</strong>kommendes <strong>pensionsrettigheder</strong>i bedømmel<strong>se</strong>n. Den forpligtede ægtefælles <strong>pensionsrettigheder</strong>må til gengæld inddrages i fastlæggel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> størrel<strong>se</strong>n <strong>af</strong> kompensationen.Som beskrevet er der en del begrænsninger knyttet til § 16d, <strong>og</strong>i flere tilfælde kan det være en fordel for den berettigede ægtefælle atforetage en ekstrapension frem for at regne med en fællesskabskompensation.7.2. RimelighedskompensationRimelighedskompensation efter § 16e kræver først <strong>og</strong> fremmest, atægteskabet har været <strong>af</strong> længere varighed, hvilket forstås som 15 år ellermere, hvor<strong>ved</strong> der kan tages hensyn til et forudgående samliv med166 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 47 <strong>og</strong> www.synopsis.dk. kommentaren til RVL § 16d, stk. 1.167 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 33 <strong>og</strong> 47.168 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 46 <strong>og</strong> Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 25. Se www.synopsis.dk.Oversigt over 29 kritikpunkter <strong>og</strong> u<strong>af</strong>klarede spørgsmål <strong>ved</strong>rørende pensionsdelingsreformeni 2006 pkt. 20, som er kritisk over for dette.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 40
økonomisk fællesskab 169 . Bestemmel<strong>se</strong>n er et supplement til § 16b, <strong>og</strong>den skal sikre, at en ægtefælle ikke stilles urimeligt i pensionsmæssighen<strong>se</strong>ende som følge <strong>af</strong>, at alle rimelige <strong>pensionsrettigheder</strong> kan udtagesforlods 170 . En ægtefælle vil være stillet urimeligt pensionsmæssigt,hvis der er stor forskel mellem ægtefællernes pensionsværdier, <strong>og</strong> hvisægtefællen ikke <strong>se</strong>lv har en pension <strong>af</strong> en vis størrel<strong>se</strong> 171 .Forskellen mellem ægtefællernes pensionsværdier undersøges<strong>ved</strong> først at sammenligne ægtefællernes forlods udtagne <strong>pensionsrettigheder</strong>på skiftetidspunktet 172 . Er forskellen stor, fremskrives ægtefællernespensioner med de forventede fremtidige indbetalinger tilpensioneringstidspunktet, hvor forskellen <strong>og</strong>så skal være stor, <strong>og</strong> herefteromregnes <strong>pensionsrettigheder</strong>ne til livsvarige løbende ydel<strong>se</strong>r.Ifølge bemærkningerne er der ikke stor forskel, hvis ikke den årligeforskel i de løbende udbetalinger er på ca. 50.000 kr. Kan den pensionsmæssigtbedst stillede ægtefælle således kun udtage <strong>pensionsrettigheder</strong>forlods, der svarer til ca. 50.000 kr. årligt, skal ægtefællen ikkebetale kompensation. Særejepensioner skal – <strong>se</strong>lvom de kan udtagesforlods – ikke medregnes i vurderingen <strong>af</strong>, om der er stor forskel,da en særejeægtepagt indebærer, at man har <strong>af</strong>talt sig ud <strong>af</strong> §§ 16be173 . Til gengæld vil store særejemidler have betydning for anvendel<strong>se</strong>n<strong>af</strong> ÆL § 56, der fortsat gælder <strong>ved</strong> siden <strong>af</strong> § 16e.Udover at der skal være stor forskel mellem ægtefællernes pensionsværdier,kræver § 16e, at den pensionsmæssigt dårligst stilledeægtefælle ikke <strong>se</strong>lv har en pension <strong>af</strong> en vis størrel<strong>se</strong>. Dette skal <strong>se</strong>s isammenhæng med, at offentlige pensionsydel<strong>se</strong>r ikke inddrages, <strong>og</strong> atformålet med § 16e er at sikre de svagest stillede ægtefæller, der entenikke har eller kun har en beskeden pension. Herudfra antages det, at enægtefælle ikke er urimeligt stillet, hvis denne <strong>ved</strong> et sædvanligt indbetalingsforløbpå pensioneringstidspunktet vil have opnået en årlig pensionpå 135.000 kr. 174 . Ved denne vurdering medregner man ægtefællensrimelige <strong>pensionsrettigheder</strong>, der kan udtages forlods, jf. § 16b,stk. 1 <strong>og</strong> fællesskabskompensation, jf. § 16d, hvis ægtefællen er berettigethertil. Har ægtefællerne <strong>ved</strong> ægtepagt <strong>af</strong>talt at dele en kapital- ellerratepension, jf. § 16h, stk. 2, skal ægtefællens andel <strong>og</strong>så medregnes175 . En særejepension skal derimod ikke medregnes i de 135.000kr., men den kan alligevel hindre en rimelighedskompensation, da deninddrages via § 16e, stk. 2, hvorefter ægtefællernes formueforhold <strong>og</strong>169 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 25.170 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 51 <strong>og</strong> Betænkning nr. 1466/2005 s. 196-197. ÆL § 56 fandtes ikke tilstrækkeligi denne sammenhæng, da den forudsætter, at en ægtefælle er stilleturimeligt ringe i økonomisk hen<strong>se</strong>ende.171 Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8 REU L 146.172 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 55-57. Se desuden Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8 REUL 146.173 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 24.174 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 57-58.175 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 57 <strong>og</strong> 83.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 41
øvrige omstændigheder indgår i bedømmel<strong>se</strong>n <strong>af</strong>, om en ægtefælle erurimeligt stillet 176 . Det har <strong>og</strong>så betydning for rimelighedskompensationen,om den berettigede skal <strong>af</strong>levere eller modtage en betydeligboslod. Modtager den berettigede ægtefælle et beløb fra den anden imedfør <strong>af</strong> § 16b, stk. 3, vil det blive sidestillet med boslod, <strong>og</strong> <strong>af</strong>hængig<strong>af</strong> størrel<strong>se</strong>n kan beløbet forhindre en rimelighedskompensation 177 .RVL § 16e er en ren rimelighedsregel, <strong>og</strong> kompensationens størrel<strong>se</strong>fastlægges ud fra en skønsmæssig vurdering, hvori indgår enlang række momenter 178 . Der er imidlertid angivet n<strong>og</strong>le vejledenderetningslinier 179 , hvorefter der ikke bør kompen<strong>se</strong>res i videre omfang,end at der altid er en forskel på ca. 50.000 kr. i de årlige løbende udbetalinger,<strong>og</strong> at kompensationen ikke bør bringe den berettigede ægtefælles<strong>pensionsrettigheder</strong> over, hvad der svarer til ca. 135.000 kr. årligt.Hertil kommer, at kompensationen ikke bør overstige ca. 25 % <strong>af</strong>differencen mellem ægtefællernes opsparing under ægteskabet, <strong>og</strong>som udgangspunkt ikke bør stille ægtefællen bedre, end denne villehave været med sædvanlige indbetalinger under ægteskabet.Når der således skal tages stilling til en rimelighedskompensation,er de <strong>pensionsrettigheder</strong>, ægtefællerne kan udtage forlods, i centrum180 . De mange begrænsninger, der er knyttet til § 16e, vil få betydningfor bestemmel<strong>se</strong>ns anvendel<strong>se</strong>somfang, hvilket d<strong>og</strong> skal <strong>se</strong>s ily<strong>se</strong>t <strong>af</strong>, at § 16e ikke er tiltænkt n<strong>og</strong>et stort anvendel<strong>se</strong>sområde 181 . Vilen ægtefælle ikke være berettiget til kompensation, kan <strong>ved</strong>kommendesikre sin pensionsmæssige stilling <strong>ved</strong> at foretage en opfyldningspensioneller oprette en ægtepagt om ligedeling, jf. § 16h, stk. 2.8. KonklusionUd fra det gennemgåede er der ingen tvivl om, at retsstillingen <strong>ved</strong>rørendepensioners behandling på skiftet er ændret markant. De åbenly<strong>se</strong>urimeligheder <strong>ved</strong> den tidligere retstilstand, hvorefter en ægtefælle påskiftet kunne udtage sin egen pension forlods, mens den anden ægtefælleenten skulle dele sin eller slet ingen havde, har det nye regelsætsuccesfuldt <strong>af</strong>hjulpet.Som det er fremgået, er den rimelighedsvurdering, der ligger tilgrund for forlodsudtagel<strong>se</strong>n, ikke blot et konkret skøn, men en retligvurdering, der knytter sig tæt til bemærkningerne. Ønsket har været atskabe en så objektiv målestok som muligt, <strong>og</strong> derfor knytter rimelighedsvurderingensig som udgangspunkt til, om indbetalingerne har176 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 54 <strong>og</strong> 58.177 Bemærkningerne til Lovforslag 146 s. 26 <strong>og</strong> Nørgaard, Irene: Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død s. 58-59.178 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 51 <strong>og</strong> 60-62.179 Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar på spm. 8, s. 3-4 REU L 146.180 Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>, skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong>død s. 53.181 Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension s. 174 <strong>og</strong> Familie<strong>og</strong>forbrugerministerens svar på spm. 1, s. 4 <strong>og</strong> spm. 10 REU L 146.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 42
været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige. En pensionsrettighed, der opfylderdis<strong>se</strong> krav, vil altid kunne udtages forlods – uan<strong>se</strong>t rettighedens beløbsmæssigestørrel<strong>se</strong> – <strong>og</strong> uan<strong>se</strong>t hvad den anden ægtefælle har <strong>af</strong><strong>pensionsrettigheder</strong>. På baggrund <strong>af</strong> de mange retningslinier i bemærkningerne,<strong>og</strong> da reglerne ikke tilsigter millimeterberegninger ellermillimeterretfærdighed, vil det være relativt få tilfælde, hvor detikke er klart, om indbetalingerne har været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige.Dette skal <strong>og</strong>så <strong>se</strong>s i sammenhæng med, at det kun er den pensionsmæssigtbedst stillede ægtefælles forlodsudtagel<strong>se</strong>, der er begræn<strong>se</strong>t<strong>af</strong>, at indbetalingerne skal have været sædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige,da den dårligt stillede ægtefælle som udgangspunkt ikke skal <strong>af</strong>leverepensionsværdier til den anden. Herudfra er det lykkedes at undgå urimeligeresultater <strong>af</strong>, at niveauet for ægtefællernes pensionsopsparingkan være meget forskelligt. En pensionsrettighed er sædvanlig, nården svarer til ægtefællens uddannel<strong>se</strong>s- <strong>og</strong> arbejdsmæssige situation.Ved langt de fleste ægtefæller vil dette ikke give anledning til problemer– allerede fordi mange er omfattet <strong>af</strong> de meget udbredte overenskomstmæssigearbejdsmarkedspensioner – hvilket accepteres som udtrykfor det pensionsopsparingsniveau, der svarer til ægtefællens uddannel<strong>se</strong>s-<strong>og</strong> arbejdsmæssige situation. Kravet om, at indbetalingerneskal være regelmæssige, vil som udgangspunkt være opfyldt <strong>ved</strong> månedligeeller årlige indskud, hvor<strong>ved</strong> den reelle kon<strong>se</strong>kvens <strong>af</strong> kravetbliver, at større engangsindskud ikke kan an<strong>se</strong>s for rimelige.Det er således lykkedes både at skabe håndfaste principper <strong>og</strong> enfleksibel retstilstand. Kritikken om, at rimelighedsvurderingen er foruklar <strong>og</strong> skaber retsusikkerhed, kan derfor ikke tiltrædes. Det er d<strong>og</strong>uundgåeligt, at rimelighedsvurderingen på n<strong>og</strong>le områder ikke altid vilvære helt så klar. Ved ægtefæller, der tilhører en gruppe med et særligtopsparingsforløb, må kravene om, at indbetalingerne skal have væretsædvanlige <strong>og</strong> regelmæssige, fraviges i det omfang, det særlige opsparingsforløbkræver det. Ligeledes er rimelighedsvurderingen for <strong>se</strong>lvstændigeikke helt klar, hvilket ho<strong>ved</strong>sageligt skyldes vanskelighederne<strong>ved</strong> at fastsætte håndfaste retningslinier for en gruppe, der er megetforskelligt stillet pensionsmæssigt. I dis<strong>se</strong> situationer må rimelighedsvurderingen<strong>af</strong>hjælpes <strong>af</strong> domstolene.I to situationer kræver en forlodsudtagel<strong>se</strong> ikke n<strong>og</strong>en rimelighedsvurdering.Dette er for det første tilfældet, når ægteskabet har været<strong>af</strong> kortere varighed, jf. § 16c. Det har den – måske utilsigtede –kon<strong>se</strong>kvens, at ægtefæller, der fx <strong>af</strong> skattemæssige årsager foretageren ekstraopsparing hos den pensionsmæssigt bedst stillede i tillid til,at den skal deles på et eventuelt skifte, må oprette ægtepagt i de første5 år <strong>af</strong> ægteskabet for at sikre dette. Derudover kan en pensionsrettighedudtages forlods uden n<strong>og</strong>en rimelighedsvurdering, hvis den ergjort til særeje, jf. § 16h, stk. 1. Da rimelighedsvurderingen kun fravigesfor de <strong>pensionsrettigheder</strong>, der er gjort til særeje, er det vigtigt, atægtefællerne inddrager alle deres <strong>pensionsrettigheder</strong> i overvejel<strong>se</strong>rne,når der laves ægtepagter.Endeligt skal det fremhæves, at ægtefællernes forlodsudtagel<strong>se</strong><strong>af</strong> <strong>pensionsrettigheder</strong> har kon<strong>se</strong>kven<strong>se</strong>r for kompensationsmulighedernei §§ 16d-e – både <strong>ved</strong>rørende <strong>se</strong>lve retten til kompensation –Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 43
men <strong>og</strong>så <strong>ved</strong>rørende dennes størrel<strong>se</strong>. De begrænsninger, der er knyttettil §§ 16d-e, indskrænker anvendel<strong>se</strong>sområdet for de to bestemmel<strong>se</strong>rbetydeligt, hvilket må an<strong>se</strong>s for at være et bevidst valg. Man måd<strong>og</strong> i den sammenhæng være opmærksom på, at §§ 16d-e giver n<strong>og</strong>lemuligheder for de svagest stillede ægtefæller, som de ikke havde førden 1. januar 2007.Det kan således konkluderes, at rimelighedsvurderingen somgrundlag for forlodsudtagel<strong>se</strong>n indebærer en holdbar løsning <strong>af</strong> deproblemer, der er forbundet med <strong>pensionsrettigheder</strong>s behandling påskiftet. Det nye regelsæt har en indbygget større grad <strong>af</strong> retfærdighed,<strong>og</strong> de uklarheder, der eksisterer, må antages at være pri<strong>se</strong>n på kort sigtfor en mere retfærdig <strong>og</strong> tidssvarende retstilstand.Litteraturliste:Ander<strong>se</strong>n, Lennart Lynge (red.): 12 perspektiver på pension, 1. udgave,Forlaget Thomson,2006.Bemærkningerne til Lovforslag 146: Forslag til lov om ændring <strong>af</strong> lovom ægteskabets retsvirkninger <strong>og</strong> lov om skifte <strong>af</strong> fællesbo mv. (Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> død samt <strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>),Folketinget 2005-06. Folketingstidende tillæg A s. 4459-4479.Betænkning nr. 1293/1995: Betænkning om Fraskiltes pensionsret.Afgivet <strong>af</strong>Pensionsoverfør<strong>se</strong>lsudvalget i 1995.Betænkning nr. 1466/2005: Betænkning om Ægtefællers <strong>pensionsrettigheder</strong>.Behandling på skifte <strong>af</strong> fællesbo. Afgivet <strong>af</strong> Ægtefællepensionsudvalgeti 2005.Familie- <strong>og</strong> forbrugerministerens svar til Folketingets Retsudvalg <strong>ved</strong>rørendeLovforslag 146: Forslag til lov om ændring <strong>af</strong> lov om ægteskabetsretsvirkninger <strong>og</strong> lov om skifte <strong>af</strong> fællesbo mv. (Pensionsrettighedersbehandling <strong>ved</strong> død samt <strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>).Faurdal, Lisbeth: Sondringen mellem ”rimelige” <strong>og</strong> ”ekstra” <strong>pensionsrettigheder</strong><strong>ved</strong><strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>, Tidsskrift for Familie- <strong>og</strong> Arveret (TFA)2007 s. 54-61.Forsikringsoplysningens pjece: Se<strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>. Hvad skerder med pensionen?,Forlaget Forsikring, 2006.Grønborg, Jørgen U.: www.synopsis.dk.Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 44
Lund-Ander<strong>se</strong>n, Ingrid, Noe Munck <strong>og</strong> Irene Nørgaard: Familieret, 5.udgave, Jurist- <strong>og</strong>Økonomforbundets Forlag, 2003.Niel<strong>se</strong>n, Linda: Familieretten, 4. udgave, Gjellerup, 2006.Nørgaard, Irene: Pensionsrettigheders behandling <strong>ved</strong> <strong>se</strong><strong>paration</strong>,skilsmis<strong>se</strong> <strong>og</strong> død, 1.udgave, Jurist- <strong>og</strong> Økonomforbundets Forlag, 2007.Nørgaard, Irene: Formueordninger mellem ægtefæller efter gennemførel<strong>se</strong>n<strong>af</strong>Særejereformen i 1990, 1. udgave, Jurist- <strong>og</strong> økonomforbundets Forlag,2001.Opstrup, Grethe: Nyt lovforslag om <strong>pensionsrettigheder</strong>s behandling<strong>ved</strong> død samt<strong>se</strong><strong>paration</strong> <strong>og</strong> skilsmis<strong>se</strong>, Danske Revisorer nr. 1/2006 s. 8-12.Rovsing, Sys: Din eller min pension?, Advokaten nr. 2/2006 s. 5.Sylvest Niel<strong>se</strong>n, Dorrit: En pensionsretlig kommentar, Tidsskrift forFamilie- <strong>og</strong> Arveret(TFA) 2007 s. 83-84.Domsliste:UfR 1993 102 VLDUfR 1998 717 HUfR 1998 719 HUtrykt Østre Landsrets dom <strong>af</strong> 22. april 1986 (10. <strong>af</strong>deling nr. 441/85)Rettid 2007/Speciale<strong>af</strong>handling 2 45