Kommunernes tilsyn med dagtilbud til børn og ... - Socialstyrelsen
Kommunernes tilsyn med dagtilbud til børn og ... - Socialstyrelsen
Kommunernes tilsyn med dagtilbud til børn og ... - Socialstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong><strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>og</strong> privat pasningUdgivet af: Styrelsen for Social ServiceSkibhusvej 42, 3. sal5000 Odense CTlf. 6548 4000Servicestyrelsen@servicestyrelsen.dkApril 2004ISBN: 87-91247-23-31
1 Sammenfatning......................................................................................................... 31.1 Kommunalbestyrelsens <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtigelse.................................................... 31.2 <strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> .................................................... 51.3 <strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning................................................ 72 Indledning................................................................................................................. 92.1 Kommunalbestyrelsens <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtigelse.................................................. 102.2 Undersøgelsens metode .................................................................................. 113 Tilsyn <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.............................................................................................. 153.1 Tilsynets form................................................................................................. 163.2 Henvendelser fra puljeordninger .................................................................... 213.3 Tilsynsbesøg ................................................................................................... 223.4 Tilsynets indhold ............................................................................................ 263.5 Reaktioner på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et................................................................. 343.6 Sammenfatning af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> ................................. 354 Privat Børnepasning ............................................................................................... 394.1 Godkendelse af pasningsaftaler...................................................................... 404.2 Henvendelser <strong>og</strong> besøg................................................................................... 424.3 Indhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et............................................................................................. 464.4 Retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et ............................................................................... 474.5 Reaktioner på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et................................................................. 484.6 Sammenfatning af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat pasning.......................... 492
1 SammenfatningUndersøgelsen af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>og</strong> privat pasning har <strong>til</strong>formål at give et billede af, dels hvordan den kommunale myndighed udøver <strong><strong>til</strong>syn</strong>et<strong>med</strong> forskellige former for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> privat dagpasning, dels hvorvidt der ersystematiske forskelle i form <strong>og</strong> indhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.Alle former for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> efter Lov om Social Service (Serviceloven), dvs. kommunale<strong>og</strong> selvejende institutioner (§ 9), kommunal dagpleje (§ 10) samt puljeordninger § 11indgår i undersøgelsen. Puljeordninger er private pasningsordninger <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, sombaseres på en aftale mellem puljeordningen <strong>og</strong> den kommunale myndighed, jf. § 11.Kommunen yder et <strong>til</strong>skud pr. barn, der er optaget i ordningen. I forhold <strong>til</strong>puljeordninger sondres mellem dagplejelignende puljeordninger <strong>og</strong> institutionslignendepuljeordninger. Derudover omfatter undersøgelsen godkendelse <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privatpasning efter § 26 i serviceloven.En puljeordning anses for at have dagplejelignende karakter, hvis den <strong>med</strong> hensyn <strong>til</strong>antal <strong>børn</strong>, voksne samt pasningssted har rammer, der svarer <strong>til</strong> den kommunaledagpleje.Puljeordninger anses for at have institutionslignende karakter, hvis ordningens lokaler<strong>og</strong> faciliteter giver mulighed <strong>og</strong> rum for et <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> en større gruppe <strong>børn</strong> <strong>og</strong> der<strong>med</strong>flere ansatte.Analysen sondrer mellem disse to typer af puljeordninger.Undersøgelsen er gennemført som en spørgeskemaundersøgelse blandt de kommuner,der ifølge Danmarks Statistiks ressourcetælling 2003 <strong>og</strong> kommunernes indberetninger<strong>til</strong> Indenrigsministeriet om budgetter for 2004 har aftaler <strong>med</strong> puljeordninger i 2003<strong>og</strong>/eller 2004.Alle kommuner, der er omfattet af undersøgelsen, er blevet bedt om at svare påspørgsmål vedrørende den kommunale myndigheds <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Blandtkommunerne i undersøgelsen er endvidere de kommuner, der i 2003 ydede <strong>til</strong>skud <strong>til</strong>privat pasning efter § 26 i serviceloven, blevet bedt om at svare på et spørgeskema omgodkendelse <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat pasning.Spørgeskemaet vedrørende <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er besvaret af i alt 100 kommuner,hvilket giver en svarprocent på 93 procent. Spørgeskemaet vedrørende privat pasning erbesvaret af 68 kommuner, hvilket giver en svarprocent på 87 procent.1.1 Kommunalbestyrelsens <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtigelseKommunalbestyrelsen har, ifølge § 15 i Lov om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på detsociale område (retssikkerhedsloven), ansvaret for, hvordan kommunen planlægger <strong>og</strong>udfører sin virksomhed på det sociale område. I lovens § 16 er det endvidere fastslået, atkommunalbestyrelsen har pligt <strong>til</strong> at føre <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>, hvordan de kommunale opgaverløses.3
Det fremgår af vejledningen om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på det sociale områdeaf 24. februar 2004, at det er op <strong>til</strong> kommunalbestyrelsen at tage s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong>, hvordan<strong><strong>til</strong>syn</strong>et konkret skal planlægges <strong>og</strong> udføres i kommunen.Ligeledes fremgår det af vejledningen, at kernen i <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtigelsen er, atmyndighederne har pligt <strong>til</strong> at holde sig informeret om indhold <strong>og</strong> fremgangsmåde i<strong>til</strong>buddene, samt at forholde sig <strong>til</strong> denne information i forhold <strong>til</strong> opgaver, formål <strong>og</strong>gældende lov.Vejledningen henviser <strong>til</strong>, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i praksis kan udøves forskelligt, <strong>og</strong> at de hyppigstanvendte centrale redskaber er:• Virksomhedsplaner eller årsplaner• Ressourcestyring• Serviceinformation <strong>til</strong> borgerne• Uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledereDerudover nævnes, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et kan foregå gennem besøg af politikere <strong>og</strong> administration.Tilsynet bør, jf. vejledningen <strong>til</strong> retssikkerhedsloven samt vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv.<strong>til</strong> <strong>børn</strong> af 6. marts 1998, indeholde følgende elementer:• De pædag<strong>og</strong>iske forhold• Sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne• ØkonomiEndvidere nævnes i vejledningen om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dagplejen foregår i defysiske rammer, hvor dagplejen har sit udgangspunkt, <strong>og</strong> hvor <strong>børn</strong>ene befinder sig denstørste del af tiden, dvs. i dagplejerens hjem eller lokalerne i <strong>børn</strong>enes hjemlige miljø.Det samme er ikke nævnt i forhold <strong>til</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale /selvejende institutioner<strong>og</strong> puljeordninger. Dette forhold kan være en af forklaringerne på forskelle mellem<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de forskellige former for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.Forskellige former for <strong><strong>til</strong>syn</strong>De <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer, der er beskrevet i retssikkerhedslovens § 16 er brede, gående frabesøg i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene <strong>til</strong> uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledere. Tilsynsbegrebet spændersåledes fra en kontrolorienteret forståelse <strong>til</strong> en mere udviklingsorienteret forståelse.Flere af de måder eller former, der kan anvendes i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, har <strong>og</strong>så en vigtig funktionsom styrings- <strong>og</strong> ledelsesværktøjer. Det gælder især de udviklingsorienterede<strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer, for eksempel uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledere. Kommunerne kan påden baggrund have vægtet de udviklingsorienterede <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer mere ved <strong><strong>til</strong>syn</strong>et afkommunale <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> end ved <strong><strong>til</strong>syn</strong>et af puljeordningerne.Undersøgelsen afdækker ikke hvem, der rent faktisk udfører <strong><strong>til</strong>syn</strong>ene, da formålet er atundersøge, hvordan kommunerne som myndighed udfører <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Uklarhed omhvorvidt <strong><strong>til</strong>syn</strong>spersonen er <strong>til</strong>knyttet kommunens myndigheds- eller leverandørniveaukan tænkes at have indflydelse på, hvilke <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer der anvendes <strong>og</strong> dissessammenhæng <strong>til</strong> den daglige drift.4
1.2 <strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong>I undersøgelsen afdækkes:• hvorledes den kommunale myndighed fører <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, dvs. hvilkeformer for <strong><strong>til</strong>syn</strong>svirksomhed, der anvendes;• hvor ofte den kommunale myndighed får henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning frapuljeordninger;• hvor ofte den kommunale myndighed benyttede anmeldt eller uanmeldt besøg i2003;• i hvilken udstrækning den kommunale myndighed besøgte samtlige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> i2003;• hvordan kommunerne i 2003 førte <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> pædag<strong>og</strong>iske forhold, økonomiensamt sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne;• i hvilket omfang den kommunale myndighed har reageret på baggrund af<strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i 2003.Undersøgelsen har taget udgangspunkt i den forståelse af <strong><strong>til</strong>syn</strong>sfunktionen, somfremgår af retssikkerhedsloven. I overvejelserne vedrørende opbygningen afspørgeskemaet indgik endvidere resultaterne af en mindre undersøgelse fra KL af,hvilke former kommunerne anvender i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger.Med hensyn <strong>til</strong> former den kommunale myndighed anvender som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, viserundersøgelsen, at:• 30 procent af kommunerne har udarbejdet skriftlige retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et;• 26 procent af kommunerne er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier;• 45 procent af kommunerne ikke har eller er i gang <strong>med</strong> at udarbejderetningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>;• i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner anvender næsten allekommuner formerne: Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber;dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere; ledernetværk på tværs af institutioner; <strong>til</strong>bud om <strong>og</strong>deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong> personaleuddannelse samt henvendelse fraforældre;• i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje anvender næsten alle kommunerformerne: Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber; dial<strong>og</strong>møder<strong>med</strong> ledere, <strong>til</strong>bud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong> personaleuddannelse;legestueordninger for dagplejere, henvendelse fra forældre samt anmeldte besøg;• de mest udbredte former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de institutionslignende puljeordninger er:godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber, opfølgning <strong>og</strong> revisionaf aftaler/kontrakter samt konsultative møder <strong>og</strong> supervision;• de mest udbredte former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende puljeordninger er:henvendelse fra forældre samt anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg.Undersøgelsen har set nærmere på tre af de former, som den kommunale myndighedkan anvende som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det drejer sig om henvendelser frapuljeordninger om råd <strong>og</strong> vejledning samt om anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg. Hvadangår henvendelser fra puljeordninger viser undersøgelsen, at:5
• kommunerne langt hyppigere modtager henvendelser fra institutionslignendepuljeordninger end fra dagplejelignende puljeordninger.Med hensyn <strong>til</strong> hyppigheden af anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg viser undersøgelsen, at:• kommunerne i gennemsnit aflagde 8 eller flere besøg i den kommunale dagpleje.Det gælder såvel anmeldte som uanmeldte besøg. D<strong>og</strong> er anmeldte besøg demest forekommende;• dagplejelignende puljeordninger besøges i sjældnere grad: 45 procent afkommunerne aflagde ét uanmeldt eller anmeldt besøg, <strong>og</strong> 5 procent afkommunerne aflagde i gennemsnit otte eller flere besøg;• på institutionsområdet er anmeldte besøg den dominerende besøgsform. Detgælder både i kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> i institutionslignendepuljeordninger;• kommunerne hyppigere besøger kommunale/selvejende institutioner end deinstitutionslignede puljeordninger.I den enkelte kommune kan der være stor forskel på, hvor ofte de forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>besøges. Det er derfor undersøgt, hvor stor en del af institutionerne <strong>og</strong> dagplejerne i deenkelte kommuner, der har fået mindst ét anmeldt eller uanmeldt besøg. Undersøgelsenviser, at:• ca. 66 procent af kommunerne har aflagt mindst ét besøg i samtligepuljeordninger i kommunen. Det gælder både institutionslignende <strong>og</strong>dagplejelignende ordninger;• ca. 55 procent af kommunerne har aflagt mindst ét besøg i samtligekommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• 25 procent af kommunerne slet ikke har besøgt n<strong>og</strong>en af deres dagplejelignendepuljeordninger i 2003;• 1 procent af kommunerne slet ikke har besøgt n<strong>og</strong>en af de kommunaledagplejere.I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> skal den kommunale myndighed påse, at følgendeforhold er i orden: De pædag<strong>og</strong>iske forhold, sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne samt økonomien.Hvad angår de pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske forhold viser undersøgelsen, at:• alle kommuner inddr<strong>og</strong> <strong>børn</strong>enes trivsel i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• kommunerne derudover i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner isærlagde vægt på de lokalemæssige faciliteter <strong>og</strong> på støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særligebehov;• kommunerne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje særlig lagde vægt pådagplejens målsætninger samt personalets personlige/faglige kvalifikationer;• <strong>børn</strong>enes trivsel i stort omfang indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger. Derudoverblev der set på de lokalemæssige faciliteter samt udendørs faciliteter.Hvad angår det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> viser undersøgelsen, at:• næsten alle kommuner lagde vægt på udendørssikkerhed i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dekommunale/selvejende institutioner. Derudover inddr<strong>og</strong> den overvejende del afkommunerne hygiejneforhold, indendørssikkerhed samt brandsikkerhed;6
• hygiejneforhold samt udendørs <strong>og</strong> indendørs sikkerhed indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> denkommunale dagpleje i næsten alle kommuner;• de fleste kommuner lagde vægt på udendørssikkerhed samt hygiejne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et afinstitutionslignende puljeordninger;• udendørssikkerhed klart er det forhold, der blev inddraget af flest kommuner i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dagplejelignende puljeordninger.I undersøgelsen er der foretaget en sammenligning af omfanget af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i den enkeltekommune. Denne sammenligning viser, at• hvad angår det pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>, er det kun få kommuner,hvor <strong><strong>til</strong>syn</strong>et havde det samme omfang i puljeordninger som i de kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• hvad angår det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> førte hovedparten afkommunerne et mere omfattende <strong><strong>til</strong>syn</strong> i forhold <strong>til</strong> den kommunale dagplejeend i forhold <strong>til</strong> dagplejelignende puljeordninger.Erfarer den kommunale myndighed i forbindelse <strong>med</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, at der er forhold, der ikkeer i orden, er kommunen forpligtet <strong>til</strong> at handle. Det kan ske gennem hens<strong>til</strong>ling, påbud,lukning af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> eller opsigelse af aftale. I forhold <strong>til</strong> kommunernesreaktionsmuligheder viser undersøgelsen, at:• kommunerne har anvendt de tre reaktionsmuligheder over for alle former for<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>;• <strong><strong>til</strong>syn</strong>et kun i et enkelt <strong>til</strong>fælde har ført <strong>til</strong>, at et <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er lukket eller en aftaleer opsagt;• én kommune har lukket en institutionslignende puljeordning, mens ingenkommuner har angivet at have lukket en dagplejelignende ordning.1.3 <strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasningI undersøgelsen af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning, hvor<strong>til</strong> der gives<strong>til</strong>skud efter § 26 i serviceloven, er der set nærmere på:• godkendelse af pasningsaftaler mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere;• omfanget af henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning vedrørende ordningerne;• omfanget af <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg;• forhold, der inddrages i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et;• omfanget af reaktioner fra den kommunale myndighed som følge af<strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg.Hvad angår godkendelse af pasningsaftaler viser undersøgelsen, at:• 44 procent af kommunerne har udarbejdet særskilte retningslinier forgodkendelse af pasningsaftaler mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere;• 38 procent anvender retningslinierne for godkendelse af kommunale dagplejere;• 6 procent er ved at udarbejde retningslinier;• 12 procent ikke har udarbejdet eller har planer om at udarbejde retningslinier forgodkendelsen;• blandt de kommuner, der anvender retningslinier for godkendelsen, lægger defleste kommuner vægt på <strong>børn</strong>epasserens personlige kvalifikationer, sikkerhed7
ved inventar samt indretning af lokaler. De færreste kommuner inddrager<strong>børn</strong>epasserens straffeforhold samt forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie.Af analysen af henvendelser fra forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere <strong>til</strong> den kommunalemyndighed vedrørende pasningsordningerne fremgår det, at:• kommunerne sjældent modtager henvendelser fra <strong>børn</strong>epassere <strong>og</strong> forældrevedrørende ordningerne. Det gælder uanset om det er ordninger, der foregår iforældrenes hjem eller ordninger, der foregår andetsteds;• mere end 60 procent af kommunerne angiver for begge pasningssteder, at det ersjældnere end én gang i kvartalet, at de får henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledningvedrørende private pasningsordninger.Med hensyn <strong>til</strong> den kommunale myndigheds <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i de private<strong>børn</strong>epasningsordninger viser undersøgelsen, at• 66 pct. af kommunerne aflagde et anmeldt eller uanmeldt besøg mindst én ganghvert halve år;• 10 procent af kommunerne sjældent eller aldrig aflagde besøg i en privatpasningsordning.I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de private <strong>børn</strong>epasningsordninger, viser undersøgelsen, at:• indendørs sikkerhed er det forhold, der inddrages af flest kommuner. Herefterfølger indretning af lokaler, udendørs sikkerhed samt <strong>børn</strong>epasserens personligekvalifikationer;• knap 33 procent af kommunerne har angivet, at de inddrager andre forhold i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Blandt disse har flere kommuner peget på, at barnets udvikling <strong>og</strong>trivsel er et element i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et.Erfarer den kommunale myndighed i forbindelse <strong>med</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privatepasningsordninger, at der er forhold som betyder, at pasningen ikke er forsvarlig, kanmyndigheden give hens<strong>til</strong>ling eller påbud om, at forholdene skal ændres. Er dette ikke<strong>til</strong>strækkeligt, kan den kommunale myndighed i yderste konsekvens <strong>til</strong>bagekaldegodkendelsen af aftalen. Hvad angår reaktionsmuligheder på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, kandet konstateres, at:• 70 procent af kommunerne har angivet, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i 2003 ikke har givetanledning <strong>til</strong> reaktioner;• 26 procent har anvendt den mildeste form: hens<strong>til</strong>linger;• 7 procent af kommunerne har oplevet 1-2 <strong>til</strong>fælde, hvor de har været nødt <strong>til</strong> at<strong>til</strong>bagekalde en godkendelse af en pasningsaftale, mens 2 procent har oplevetmere end 5 <strong>til</strong>fælde.Undersøgelsen viser endvidere, at:• Knap 60 procent af kommunerne har skriftlige retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>privat pasning;• 12 procent af kommunerne er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier;• 29 procent ikke har udarbejdet eller har planer om at udarbejde skriftligeretningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat pasning,8
2 IndledningI efteråret 2003 opstod der en offentlig debat om puljeordninger, deres kvalitet <strong>og</strong>kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> ordningerne. Socialministeriet har på baggrund af denne debatønsket at få et billede af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>og</strong> privat pasning<strong>og</strong> iværksatte <strong>med</strong> dette formål en undersøgelse. Undersøgelsen af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong>indgår som en del af en større undersøgelse, der <strong>til</strong>lige omfatter en undersøgelse afpuljeordninger, deres omfang, type <strong>og</strong> kvalitet. Nærværende rapport er enafrapportering af den del af undersøgelsen, der omhandler det kommunale <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong><strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> samt privat pasning. Afrapportering af resultater vedrørendepuljeordningernes omfang <strong>og</strong> indhold <strong>med</strong> videre findes i rapporten: ’Puljeordninger –omfang <strong>og</strong> karakter’.Styrelsen for Social Service har, på vegne af Socialministeriets departement,gennemført undersøgelsen af puljeordninger samt kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong><strong>børn</strong> samt privat pasning. Undersøgelsen er gennemført i samarbejde <strong>med</strong> Den SocialeAnkestyrelse, derved at Ankestyrelsen har deltaget ved udarbejdelse af spørgeskema <strong>og</strong>har stået for indsamling <strong>og</strong> validering af data. KL har deltaget i drøftelserne omundersøgelsesdesignet.Undersøgelsen af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et omfatter alle former for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> efter Serviceloven, dvs.kommunale <strong>og</strong> selvejende institutioner (§ 9), kommunal dagpleje (§ 10) samtpuljeordninger § 11. Derudover omfatter undersøgelsen godkendelse <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>privat pasning efter § 26 i serviceloven.Formålet <strong>med</strong> undersøgelsen er at give et billede af, dels hvordan kommunerne udøver<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> forskellige typer af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> privat dagpasning, dels hvorvidt der ersystematiske forskelle i form <strong>og</strong> indhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det skal idenne sammenhæng understreges, at det har været et ønske, at undersøgelsen skulleafdække <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i bred forstand. Det vil sige, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>småderne spænder frakontrolorienterede former <strong>til</strong> udviklingsorienterede former. Som eksempel påkontrolorienterede former kan nævnes uanmeldte <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg, hvor udviklingssamtalerer et eksempel på en udviklingsorienteret <strong><strong>til</strong>syn</strong>sform.Endelig har undersøgelsen haft <strong>til</strong> formål at afdække eventuelle uklarheder <strong>og</strong>problemer i forhold <strong>til</strong> kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> henblik på at kunne vurdere evt. behovfor vejledning <strong>til</strong> kommunerne om, hvordan <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> privat dagpasningkan <strong>til</strong>rettelægges <strong>og</strong> gennemføres.Rapporten belyser forskellige måder eller former, som kan indgå som led ikommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Derudover undersøges <strong><strong>til</strong>syn</strong>ets indhold samt ihvilket omfang <strong>og</strong> hvorledes, kommunerne handler på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Analysernegiver dels et billede af hvilke former <strong>og</strong> elementer, der anvendes frem for andre, delshvorvidt der er forskel på <strong><strong>til</strong>syn</strong>ets form <strong>og</strong> indhold mellem de forskellige typer af<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.Rapporten er inddelt i to dele. Første del ser på <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, dvs. kommunale/selvejende institutioner, kommunal dagpleje samt puljeordninger, som alle er omfattet9
af den almindelige kommunale <strong><strong>til</strong>syn</strong>spligt <strong>med</strong> løsningen af de opgaver, som denkommunale myndighed har ansvaret for, jf. retssikkerhedslovens § 16. Tilsynet <strong>med</strong> deforskellige typer af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er således sammenlignelig.Anden del af rapporten ser på den kommunale myndigheds <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat<strong>børn</strong>epasning. Dette <strong><strong>til</strong>syn</strong> sker efter retssikkerhedslovens § 16. Da der er tale omordninger, hvor forældrene indgår aftaler <strong>med</strong> en <strong>børn</strong>epasser, som forældre har valgt,<strong>og</strong> da pasningen ofte foregår i forældrenes hjem, adskiller <strong><strong>til</strong>syn</strong>ets karakter <strong>og</strong> indholdsig fra <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.2.1 Kommunalbestyrelsens <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtigelse§ 15 i Lov om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på det sociale område(retssikkerhedsloven) fastslår, at kommunalbestyrelsen har ansvaret for, hvordankommunen planlægger <strong>og</strong> udfører sin virksomhed på det sociale område. I lovens § 16er det fastslået, at kommunalbestyrelsen har pligt <strong>til</strong> at føre <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>, hvordan dekommunale opgaver løses.Formålet <strong>med</strong> at føre <strong><strong>til</strong>syn</strong> er, jf. vejledningen <strong>til</strong> retssikkerhedsloven 1• at påse, at borgerne får den hjælp, som de har ret <strong>til</strong> efter loven <strong>og</strong> efter debeslutninger, som kommunalbestyrelsen har truffet,• at hjælpen er <strong>til</strong>rettelagt <strong>og</strong> bliver udført på en faglig <strong>og</strong> økonomisk forsvarligmåde, <strong>og</strong>• at forebygge ved at gribe korrigerende ind, før mindre problemer udvikler sig <strong>til</strong>alvorlige problemer.Kernen i <strong><strong>til</strong>syn</strong>sforpligtelsen er således, at myndighederne har pligt <strong>til</strong> at holde siginformeret om indhold <strong>og</strong> fremgangsmåde i <strong>til</strong>buddene, samt <strong>til</strong> at forholde sig <strong>til</strong> denneinformation i forhold <strong>til</strong> opgaver, formål <strong>og</strong> gældende lov.Det fremgår endvidere af vejledningen om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på detsociale område, at det er op <strong>til</strong> kommunalbestyrelsen at tage s<strong>til</strong>ling <strong>til</strong>, hvordan <strong><strong>til</strong>syn</strong>etkonkret skal planlægges <strong>og</strong> udføres i kommunen.Vejledningen henviser <strong>til</strong>, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i praksis kan udøves forskelligt, <strong>og</strong> at de hyppigstanvendte centrale redskaber er:• Virksomhedsplaner eller årsplaner• Ressourcestyring• Serviceinformation <strong>til</strong> borgerne• Uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledereDerudover nævnes, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et kan foregå gennem besøg af politikere <strong>og</strong> administration.1 Vejledning om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på det sociale område. Vejledning nr. 21 af 24. februar2004, pkt. 334.10
Af vejledningen om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> 2 fremgår det, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> børindeholde følgende elementer:• De pædag<strong>og</strong>iske forhold• Sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne• ØkonomiEndvidere nævnes, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dagplejen foregår i de fysiske rammer, hvordagplejen har sit udgangspunkt <strong>og</strong> hvor <strong>børn</strong>ene befinder sig den største del af tiden,dvs. i dagplejerens hjem eller lokalerne i <strong>børn</strong>enes hjemlige miljø. Det samme er ikkenævnt i forhold <strong>til</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale /selvejende institutioner <strong>og</strong> puljeordninger.Dette forhold kan være en af forklaringerne på forskelle mellem <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> deforskellige former for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.Forskellige former for <strong><strong>til</strong>syn</strong>De <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer, der er beskrevet i retssikkerhedslovens § 16 er brede, gående fravirksomhedsplaner, der udarbejdes ud fra politiske fastsatte mål <strong>og</strong> rammer, <strong>til</strong>uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledere. Tilsynsbegrebet spænder således fra enkontrolorienteret forståelse <strong>til</strong> en mere udviklingsorienteret forståelse.N<strong>og</strong>le <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer har <strong>og</strong>så en vigtig funktion som styrings- <strong>og</strong> ledelsesværktøjer. Foreksempel kan uddannelse <strong>og</strong> supervision af ledere opfattes som en opgave for enarbejdsgiver <strong>og</strong> ikke som opgave, der er naturlig for den kommunale myndigheds<strong><strong>til</strong>syn</strong>spligt. Det er tænkeligt, at kommunerne på den baggrund har vægtet deudviklingsorienterede <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer mere ved <strong><strong>til</strong>syn</strong>et af kommunale <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, end ved<strong><strong>til</strong>syn</strong>et af puljeordningerne.Undersøgelsen afdækker ikke hvem, der rent faktisk udfører <strong><strong>til</strong>syn</strong>ene, da formålet er atundersøge, hvordan kommunerne som myndighed udfører <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Uklarhed omhvorvidt <strong><strong>til</strong>syn</strong>spersonen er <strong>til</strong>knyttet kommunens myndigheds- eller leverandørniveaukan tænkes at have indflydelse på hvilke <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer, der anvendes <strong>og</strong> dissessammenhæng <strong>til</strong> den daglige drift.2.2 Undersøgelsens metodeUndersøgelsen er gennemført som en spørgeskemaundersøgelse, som har bestået af todele: Skema 1 rummer spørgsmål om rammerne for kommunernes puljeordninger,finansiering <strong>og</strong> kvaliteten af puljeordningerne, samt spørgsmål om kommunens <strong><strong>til</strong>syn</strong><strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Skema 2 indeholder spørgsmål om <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning, somkommunen yder <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> efter servicelovens § 26.Da den samlede spørgeskemaundersøgelse, som oven for nævnt, har haft særlig fokuspå puljeordninger, er afgrænsningen af kommuner, der indgår i undersøgelsen, sket iforhold her<strong>til</strong>. Det betyder, at undersøgelsen omfatter de kommuner, der ifølgeDanmarks Statistiks ressourcetælling 2003 <strong>og</strong> kommunernes indberetninger <strong>til</strong>Indenrigsministeriet om budgetter for 2004, har aftaler <strong>med</strong> puljeordninger i 2003<strong>og</strong>/eller 2004. Alle kommuner, der har aftaler <strong>med</strong> puljeordninger i 2003 <strong>og</strong> /eller 2004,2 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> efter lov om social service. Vejledning nr. 53 af 6. marts 1998.11
er blevet bedt om at svare på første del. Blandt disse kommuner er de kommuner, der i2003 ydede <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> privat pasning efter § 26 i serviceloven, <strong>til</strong>lige blevet bedt om atsvare på anden del af undersøgelsen.Der er på denne baggrund i alt udsendt brev <strong>til</strong> 116 kommuner <strong>med</strong> anmodning omdeltagelse i undersøgelsen. Blandt disse er de 85 kommuner blevet bedt om at deltagebåde i første <strong>og</strong> anden del af undersøgelsen.Styrelsen for Social Service <strong>og</strong> Den Sociale Ankestyrelse er efterfølgende blevetopmærksom på, at 8 af de 116 kommuner ikke havde puljeordninger hverken i 2003eller pr. 1. januar 2004. Fejlen skyldes fejl i indberetningen ved ressourcetællingen2003. De 8 kommuner er efterfølgende taget ud af undersøgelsen. Her<strong>med</strong> er detsamlede antal kommuner, der indgår i undersøgelsen af <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> 108kommuner. Heraf har 100 indberettet på skema 1. Det giver en svarprocent på 93procent. For den del af undersøgelsen, der vedrører privat <strong>børn</strong>epasning omfatterundersøgelsen efter korrektionen 78. Heraf har 68 svaret. Det giver en svarprocent på87.Tabel 1. Oversigt over antallet af kommuner, der er indgået i undersøgelsens to dele.Antalkommuneromfattet afundersøgelsenAntalkommuneromfattet afundersøgelsenAntalkommuner,der harindberettetefter korrektionKommuner, der ifølge DanmarksStatistiks ressourcetælling havdepuljeordning i 2003100 94 -Kommuner, der har indberettet <strong>til</strong>indenrigsministeriet, at de harbudgetteret <strong>med</strong> puljeordning 2004Kommuner <strong>med</strong> puljeordninger i2003 <strong>og</strong> / eller 2004- heraf kommuner, der i 2003 gav<strong>til</strong>skud <strong>til</strong> privat <strong>børn</strong>epasning efter§ 26102 99 -116 108 10085 78 68Da undersøgelsen på nær 7 kommuner 3 omfatter alle kommuner, der havdepuljeordninger i 2003, er undersøgelsen velegnet <strong>til</strong> at belyse, dels hvorledeskommunerne fører <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> puljeordninger, dels hvorvidt <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordningeradskiller sig fra det kommunale <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> kommunale /selvejende institutioner <strong>og</strong> denkommunale dagpleje.3 En af de otte kommuner, der ikke har indberettet <strong>til</strong> undersøgelsen, havde jf. Danmarks Statistiksressourcetælling ikke puljeordninger i 2003, <strong>og</strong> kan der<strong>med</strong> ikke forventes at have gennemført <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>puljeordninger. Det skal endvidere nævnes, at de kommuner, der ikke har besvaret spørgeskemaet, <strong>med</strong>hensyn <strong>til</strong> antal af puljeordninger, kun havde en enkelt eller ganske få ordninger i 2003, jf. DanmarksStatistiks ressourcetælling.12
Hvad angår undersøgelsens egnethed <strong>til</strong> at fastslå, hvorledes de danske kommuner fører<strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> privat pasning skal det fremhæves, at de kommuner, der indgåri undersøgelsen, ikke er udvalgt på en sådan måde, 4 at de er repræsentative for dedanske kommuner.På den anden side udgør de kommuner, der har indberettet <strong>til</strong> undersøgelsen, <strong>og</strong> somanalyserne af <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> bygger på, 37 pct. af samtlige landets kommuner.Tilsvarende udgør de 68 kommuner, der har besvaret spørgsmålene vedrørende <strong><strong>til</strong>syn</strong><strong>med</strong> privat pasning, 38 procent af de kommuner, der i 2003 gav <strong>til</strong>skud efter § 26. Detmå derfor formodes, at undersøgelsen giver en række indikationer af, hvorledeskommunerne fører <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner, kommunaledagplejere samt private pasningsordninger, <strong>og</strong> at undersøgelsen er i stand <strong>til</strong> at belyseeventuelle problems<strong>til</strong>linger i forhold <strong>til</strong> dette <strong><strong>til</strong>syn</strong>.I denne forbindelse er det endvidere væsentligt, at de kommuner, der indgår i rapportensanalyser, jf. tabel 2, repræsenterer forskellige kommunetyper såvel ge<strong>og</strong>rafisk somstørrelsesmæssigt.Tabel 2. Kommuner, der har indberettet <strong>til</strong> undersøgelsen, samt alle landets kommunerfordelt på ge<strong>og</strong>rafisk beliggenhed <strong>og</strong> kommunestørrelse. Procent.Hovedstadsområdet Øerne JyllandBefolkningstal10 000 indbyggereKommuner i undersøgelsenAlle landets kommunerProcent63Procent1019Procent222610-25 000 indbyggereKommuner i undersøgelsenAlle landets kommuner8898202025-50 000 indbyggereKommuner i undersøgelsenAlle landets kommuner34535350 000 <strong>og</strong> flere indbyggereKommuner i undersøgelsenAlle landets kommuner531063Note: Kommuner i undersøgelsen= 100 kommuner. Alle landets kommuner = 271 kommuner.Sammenholdes fordelingen af de kommuner, der indgår i analyserne af <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong><strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, <strong>med</strong> fordelingen af alle landets kommuner, kan det konstateres, athovedstadsområdet <strong>og</strong> de største kommuner er overrepræsenteret, mens de mindstekommuner samt kommuner på den øvrige del af øerne er underrepræsenteret.4 Her<strong>med</strong> henvises <strong>til</strong>, at der ikke er tale om en <strong>til</strong>fældig udvælgelse af de kommuner, der indgår iundersøgelsen.13
Skævheden er d<strong>og</strong> ikke større, end at det må konstateres, at kommunerne iundersøgelsen har en ge<strong>og</strong>rafisk <strong>og</strong> størrelsesmæssig fordeling, der ikke væsentligtadskiller sig fra fordelingen af samtlige landets kommuner.14
3 Tilsyn <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>Denne del vil, som nævnt i indledningen, beskæftige sig <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, såledessom de er defineret <strong>og</strong> afgrænset i servicelovens § 9, § 10 <strong>og</strong> § 11. Det vil sigekommunale <strong>og</strong> selvejende institutioner, kommunal dagpleje samt puljeordninger.Puljeordninger er private pasningsordninger <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, som baseres på en aftale mellempuljeordningen <strong>og</strong> kommunen, jf. § 11 i serviceloven. Kommunen yder et <strong>til</strong>skud pr.barn, der er optaget i ordningen. Puljeordninger kan have institutionslignende ellerdagplejelignende karakter.En puljeordning anses for at have dagplejelignende karakter, hvis den <strong>med</strong> hensyn <strong>til</strong>antal <strong>børn</strong>, voksne samt pasningssted har rammer, der svarer <strong>til</strong> den kommunaledagpleje. Det vil sige, at <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>det udøves i et privat hjem eller andre lokaler i<strong>børn</strong>enes hjemlige miljø, <strong>og</strong> at der i den enkelte ordning kan modtages op <strong>til</strong> 5 <strong>børn</strong>,Hvis dagplejen varetages af flere personer, kan der d<strong>og</strong> modtages op <strong>til</strong> 10 <strong>børn</strong>.Puljeordninger anses for at have institutionslignende karakter, hvis ordningens lokaler<strong>og</strong> faciliteter giver mulighed <strong>og</strong> rum for et <strong>til</strong>bud <strong>til</strong> en større gruppe <strong>børn</strong> <strong>og</strong> der<strong>med</strong>flere ansatte.Den følgende analyse vil sondre mellem de to typer af puljeordninger.I 2003, som er det år, der er udgangspunkt for undersøgelsen, havde 80 kommunerudelukkende institutionslignende puljeordninger, 4 kommuner havde udelukkendedagplejelignende ordninger, mens 16 kommuner havde puljeordninger af begge typer.Undersøgelsens fokus har været at belyse <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger i forhold <strong>til</strong><strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> øvrige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Med hensyn <strong>til</strong> kommunale <strong>og</strong> selvejende institutionerskal det nævnes, at de i undersøgelsen er behandlet som en samlet gruppe.I det følgende vil der blive set på <strong><strong>til</strong>syn</strong>ets form, indhold <strong>og</strong> reaktioner på baggrund af<strong><strong>til</strong>syn</strong>et. I analyserne vil der ske en sammenligning af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene. Her er det valgt atsammenligne kommunale/selvejende institutioner <strong>med</strong> institutionslignendepuljeordninger, mens den kommunale dagpleje sammenlignes <strong>med</strong> dagplejelignendepuljeordninger.Med det formål at kunne sammenholde svarene for de forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er der ianalyserne anvendt procenter. Det skal d<strong>og</strong> pointeres, at n<strong>og</strong>le procenter er beregnet påbaggrund af få kommuner. Det gælder ikke mindst de procenter, der vedrører dedagplejelignende puljeordninger, som kun findes i 20 kommuner. I bilagsmaterialetfindes der derfor tabeloversigter over antallet af kommuner, som danner baggrund forprocentberegningen.15
3.1 Tilsynets formDet er kommunalbestyrelsen, der fastlægger, hvordan <strong><strong>til</strong>syn</strong>et udøves inden for delovgivningsmæssige rammer. 5 Knap 30 procent af kommunerne har udarbejdetretningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, mens 26 procent er i gang <strong>med</strong> at udarbejderetningslinier. 45 procent af kommunerne ikke har n<strong>og</strong>le nedskrevne retningsliner for<strong><strong>til</strong>syn</strong>et.Tilsynet kan i hovedtræk inddeles i to former: En reaktiv måde, hvor <strong><strong>til</strong>syn</strong>spligtenprimært fungerer som sagsbaseret ved forældreklager eller henvendelser. Eller enproaktiv måde, hvor <strong><strong>til</strong>syn</strong>et foregår løbende <strong>og</strong> bliver betragtet som et styringsredskab iforbindelse <strong>med</strong> pædag<strong>og</strong>isk kvalitetsudvikling i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene. 6KL gennemførte i efteråret 2003 en mindre undersøgelse af, hvilke former kommunerneanvender i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger. 7 Undersøgelsen viste, at de kommunalemyndigheder bruger mange forskellige metoder <strong>og</strong> redskaber i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong>, f.eks. mødermellem bestyrelser <strong>og</strong> politikere, ledernetværk, virksomhedsplaner, godkendelse <strong>og</strong>opfølgning på budgetter, henvendelser fra forældre samt anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg.På baggrund af retssikkerhedslovens definition af <strong><strong>til</strong>syn</strong> samt KL’s undersøgelse blevder i spørgeskemaet <strong>til</strong> nærværende undersøgelse ops<strong>til</strong>let en række forskellige formereller måder, som kan anvendes som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, <strong>og</strong> kommunerne blev bedt om atangive, hvorvidt de anvendte den nævnte form. I denne undersøgelse skal begrebet<strong><strong>til</strong>syn</strong> der<strong>med</strong> forstås i bred forstand.<strong>Kommunernes</strong> besvarelser er vist i figurerne 1 <strong>til</strong> 4.I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner anvendes, jf. figur 1, 12 ud af de 14ops<strong>til</strong>lede former af over 90 procent af kommunerne. Former som godkendelse <strong>og</strong>opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber; dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere; henvendelser fraforældre; ledelsesnetværk på tværs af institutioner samt intern uddannelse anvendes afalle eller så godt som alle kommuner.Kun anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg anvendes af mindre end 90 procent af kommunerne,<strong>og</strong> blandt de to besøgsformer er de anmeldte besøg de mest udbredte, idet uanmeldtebesøg i de kommunale/selvejende institutioner kun anvendes af godt halvdelen afkommunerne.Tilsynet <strong>med</strong> den kommunale dagpleje rummer, jf. figur 2, en <strong>til</strong>svarende bred vifte afforskellige former. 15 af de 16 ops<strong>til</strong>lede former anvendes af mindst 90 procent afkommunerne i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> den kommunale dagpleje. Alle kommuner anvender:godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budget <strong>og</strong> regnskab; henvendelser fra forældre samtdial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere. Derudover anvender 99 procent af kommunernelegestueordninger for dagplejere. Til forskel fra <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de kommunale/selvejendeinstitutioner er såvel anmeldte som uanmeldte besøg langt mere udbredt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>5 Vejledning om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på det sociale område, pkt. 333.6 Søren Smith m.fl. (2003), Udvikling <strong>og</strong> perspektiver. Dag<strong>til</strong>bud <strong>til</strong> <strong>børn</strong> – Rapport 3. Socialministerietsevaluering af formålsbestemmelsen om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> i lov om social service.7 http://www.kl.dk/300806/16
den kommunale dagpleje. De anmeldte besøg er fortsat de mest udbredte af de tobesøgsformer. Men <strong>og</strong>så uanmeldte besøg er en <strong><strong>til</strong>syn</strong>sform, der anvendes i de flestekommuner. Støtte <strong>til</strong> – <strong>og</strong> kontrol <strong>med</strong> – kommunale dagplejere synes der<strong>med</strong> at værekontinuerlig <strong>og</strong> systematiseret, <strong>og</strong> der anvendes en bred vifte af forskellige former,herunder former hvis primære formål er støtte <strong>og</strong> vejledning.Figur 1. Procentdel kommuner, der anvender de angivne former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>kommunale/selvejende institutioner.Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskab100Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere100Henvendelser fra forældre99Ledernetværk på tværs af institutioner/ dagplejeTilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelseKonsultative møder/supervision, herunder i forhold <strong>til</strong><strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behovAnmodning om oplysninger/redegørelser99999898Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakterMøder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses-<strong>med</strong>lemmerOpfølgning på virksomhedsplaner, årsberetninger mv.Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningenMUS-samtaler <strong>med</strong> ledere9794939291Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen86Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen54Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et180 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Den store udstrækning hvori de forskellige former anvendes i forhold <strong>til</strong> kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje skal ses i sammenhæng <strong>med</strong>, at17
flere af formerne primært er styrings- <strong>og</strong> ledelsesværktøjer, som den kommunaleforvaltning <strong>til</strong>lige anvender i forhold <strong>til</strong> deres eget personale.Figur 2. Procentdel kommuner, der anvender de angivne former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>kommunal dagpleje.Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskab100Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere100Henvendelser fra forældre100Legestueordninger for dagplejereKonsultative møder/supervision, herunder i forhold<strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behovTilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelseAnmodning om oplysninger/redegørelser99989797Ledernetværk på tværs af institutioner/ dagpleje96Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter96Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunenMøder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses-<strong>med</strong>lemmerMøder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningenOpfølgning på virksomhedsplaner, årsberetningermv.MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere9692929191Reglmæssige konsulentbesøg i dagplejegrupper90Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen84Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et180 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de institutionslignende puljeordninger anvendes, jf. figur 3, først <strong>og</strong>fremmest godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber, opfølgning <strong>og</strong>revision af kontrakter <strong>og</strong> aftaler; konsultative møder <strong>og</strong> supervision; henvendelser fra18
forældre samt anmeldte besøg. Den mindst udbredte metode er MUS-samtaler <strong>med</strong>leder, som anvendes af 17 procent af kommunerne.Figur 3. Procentdel kommuner, der anvender de angivne former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>institutionslignende puljeordninger.Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskab91Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakterKonsultative møder/supervision, herunder i forhold <strong>til</strong><strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behovHenvendelser fra forældre858887Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen85Anmodning om oplysninger/redegørelser81Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledereMøder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningen6666Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses-<strong>med</strong>lemmerLedernetværk på tværs af institutioner/ dagplejeTilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelseUanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen59575351Opfølgning på virksomhedsplaner, årsberetninger mv.47Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et17MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere170 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Tilsynet <strong>med</strong> de dagplejelignende ordninger bygger i højere grad på et reaktivt <strong><strong>til</strong>syn</strong>.De tre mest udbredte former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et er således henvendelser fra forældre samtanmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg. Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskabersamt konsultative møder <strong>og</strong> supervision anvendes i omkring halvdelen af kommunerne.Alle øvrige former anvendes i under halvdelen af kommunerne. MUS-samtaler <strong>med</strong>19
ledere forekommer slet ikke, <strong>og</strong> opfølgning på virksomhedsplaner sker kun i en enkeltkommune.Figur 4. Procentdel kommuner, der anvender de angivne former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>dagplejelignende puljeordninger.Henvendelser fra forældre75Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen65Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen65Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong>regnskabKonsultative møder/supervision, herunder i forhold<strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov5053Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter44Anmodning om oplysninger/redegørelser32Legestueordninger for dagplejere30Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningen25Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses-<strong>med</strong>lemmerDial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere1620Reglmæssige konsulentbesøg i dagplejegrupper16Ledernetværk på tværs af institutioner/ dagpleje15Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>etTilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelse1013Opfølgning på virksomhedsplaner, årsberetningermv.6MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere00 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignede puljeordninger anvendes de forskellige former imindre udstrækning end i de institutionslignende ordninger.20
De ops<strong>til</strong>lede former anvendes alle i større udstrækning i kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> kommunal dagpleje end i de to typer af puljeordninger. Uklarhed omhvorvidt <strong><strong>til</strong>syn</strong>et er <strong>til</strong>knyttet kommunens myndigheds- eller leverandørniveau kantænkes at have indflydelse på hvilke <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer, der anvendes <strong>og</strong> dissessammenhæng <strong>til</strong> den daglige drift, idet de mere udviklingsorienterede <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer<strong>og</strong>så kan anvendes som et led i den daglige drift af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>et. Dette kan f.eks. væreårsagen <strong>til</strong>, at brugen af MUS-samtaler, lederuddannelse mv. ikke er så hyppigtforekommende som <strong><strong>til</strong>syn</strong>sform for så vidt angår puljeordninger.Kommunerne er endvidere blevet bedt om at angive, hvorvidt de anvender andre formeri deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Omkring en femtedel af kommunerne har svaretbekræftende herpå. Tekstboks 1 viser et udpluk af de former, som kommunerne i denforbindelse peger på.Tekstboks 1. Andre former som kommunerne anvender i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>• Bygninger/legeplads<strong><strong>til</strong>syn</strong>• Skoledistriktssamarbejde• Distriktspædag<strong>og</strong>er, talepædag<strong>og</strong>er, psykol<strong>og</strong>er• Regelmæssig kontakt mellem institution <strong>og</strong> forvaltning• Faglig supervision fra PPR - Tale/hørekonsulenter• Løbende dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> kontakt: Støttepædag<strong>og</strong> fra det kommunale korps knyttet <strong>til</strong> énpuljeordning• Deltager i aktiviteter• Møder i det politiske udvalg• Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> det politiske udvalg• Råd <strong>og</strong> vejledning i personalesager/økonomi• Konkrete møder <strong>med</strong> lederne• Kommunalbestyrelses<strong>med</strong>lemmer er <strong>til</strong>forordnet bestyrelserne, herunderforældrebestyrelsen i den kommunale dagpleje.• Samarbejde <strong>med</strong> konsulent efter behov3.2 Henvendelser fra puljeordningerDen løbende kontakt <strong>med</strong> institutioner <strong>og</strong> dagplejere er et vigtigt element iforvaltningens mulighed for at følge <strong>med</strong> i, hvorledes det står <strong>til</strong> i det enkelte <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.I forhold <strong>til</strong> puljeordninger, der står uden for den kommunale organisation, kan det haveinteresse at se på den kommunale myndigheds kontakt <strong>med</strong> disse ordninger. Envæsentlig kontaktform i det proaktive <strong><strong>til</strong>syn</strong> er henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning.Figur 5 nedenfor viser, hvor hyppigt henholdsvis institutionslignende <strong>og</strong>dagplejelignende ordninger kontakter forvaltningen om råd <strong>og</strong> vejledning.21
Figur 5. Kommunerne fordelt på, hvor ofte de modtager henvendelser om råd <strong>og</strong>vejledning fra ledere <strong>og</strong> personale ansat i puljeordninger. Procent.Mindst én gang ugentligtMindst én gang månedligtMindst én gang i kvartaletSjældnere end en gang i kvartaletAldrig54541020273133600 10 20 30 40 50 60 70Institutionslignende puljeordningerDagplejelignende puljeordningerSom det fremgår af figuren, modtager kommunerne oftere henvendelser frainstitutionslignende ordninger end fra dagplejelignende ordninger. 33 procent afkommunerne <strong>med</strong> institutionslignende ordninger får henvendelser fra en ordning mindstén gang om måneden, mens dette kun gælder for 10 procent af de kommuner, der hardagplejelignende ordninger. En mulig forklaring kan være, at de institutionslignendeordninger har langt flere <strong>børn</strong> end de dagplejelignede ordninger, <strong>og</strong> der<strong>med</strong> formentlig<strong>og</strong>så flere komplekse problemer.På den anden side har de kommuner, der har dagplejelignende ordninger i gennemsnitflere ordninger, end de kommuner, der har institutionslignende ordninger. Tages detendvidere i betragtning, at andre former for støtte anvendes hyppigere i forhold <strong>til</strong> deinstitutionslignende end de dagplejelignende puljeordninger, kunne der ops<strong>til</strong>les denformodning, at de dagplejelignende ordninger i større udstrækning henvender sig områdgivning <strong>og</strong> vejledning. Det er imidlertid ikke <strong>til</strong>fældet.En analyse af sammenhængen mellem antallet af ordninger i en kommune <strong>og</strong>hyppigheden af henvendelser viser endvidere, at jo flere institutionslignende ordningeren kommune har, jo oftere modtager den kommunale forvaltning henvendelser fradenne type ordning. En <strong>til</strong>svarende klar sammenhæng findes imidlertid ikke for dedagplejelignende puljeordninger. Kun én af de fem kommuner, der har mere end femordninger modtager henvendelser mindst én gang om måneden.Når det gælder henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning, peger undersøgelsen således på, atkontakten mellem den kommunale myndighed <strong>og</strong> de dagplejelignende ordninger erringere end mellem den kommunale myndighed <strong>og</strong> de institutionslignende ordninger.3.3 TilsynsbesøgI dette afsnit beskrives omfanget af den kommunale myndigheds anmeldte <strong>og</strong>uanmeldte <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i de forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.22
Tabel 3 <strong>og</strong> 4 angiver henholdsvis kommunernes anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg i 2003pr. institution eller dagpleje. Begge viser, at kommunerne hyppigere besøger dekommunale dagplejere end de øvrige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det gælder begge former for besøg.På institutionsområdet er de kommuner, der har oplyst antal besøg, lidt hyppigere påanmeldt besøg på kommunale/selvejende institutioner end i puljeordninger. Det fremgårbl.a. af det forhold, at den andel kommuner, der ikke har aflagt besøg iinstitutionslignende puljeordninger er mere end dobbelt så stor som den andel, der ikkehar aflagt besøg i kommunale/selvejende institutioner. Hyppigheden af besøg i de to<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styper er derimod mere ens, når det gælder uanmeldte besøg, jf. tabel 4.Tabel 3. Kommunens anmeldte <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i 2003 pr. institution eller dagpleje. Procent.Kommunale/selvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerKommunaldagplejeDagplejelignendepuljeordningerIngen besøg 8 18 2 301 besøg 33 34 7 452 besøg 20 25 9 53-5 besøg 22 15 23 06-8 besøg 0 0 20 0Mere end 8 besøg 3 0 23 0Ikke oplyst 14 8 16 20Antal kommuner=100 pct. 100 96 100 20Den mest forekomne besøgsform, jf. tabel 3 <strong>og</strong> 4, i kommunale/selvejende institutioner,i den kommunale dagpleje samt i institutionslignende puljeordninger er anmeldte besøg,I særdeleshed i forhold <strong>til</strong> institutionerne er de anmeldte besøg meget dominerende,derved at omkring 40 procent af kommunerne slet ikke har foretaget uanmeldte besøg ihenholdsvis kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> institutionslignende puljeordninger.Tabellerne viser endvidere, at der i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje er en traditionfor såvel regelmæssige <strong>og</strong> ofte hyppige anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg. En <strong>til</strong>svarendetradition synes ikke at gøre sig gældende for de dagplejelignende puljeordninger. Nårder sammenholdes <strong>med</strong> den kommunale dagpleje er det således relativt store andele afkommunerne, der angiver ikke at have aflagt henholdsvis et anmeldt eller uanmeldtbesøg i dagplejelignende puljeordninger.23
Tabel 4. Kommunens uanmeldte besøg i 2003 pr. institution eller dagpleje. Procent.Kommunale/selvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerKommunaldagplejeDagplejelignendepuljeordningerIngen besøg 40 45 9 301 besøg 19 19 8 402 besøg 4 5 10 53-5 besøg 8 5 25 56-8 besøg 1 0 14 0Mere end 8 besøg 0 0 10 5Ikke oplyst 28 26 24 15Antal kommuner=100 pct. 100 96 100 20I kommunerne kan der være forskellig tradition for enten anmeldte eller uanmeldtebesøg, <strong>og</strong> det er en af forklaringerne på især de store andele kommuner, der ikke hargivet oplysninger om uanmeldte besøg. Det kan derfor have interesse at kombinere deto former for besøg <strong>og</strong> se på kommunernes fordeling på det samlede antal besøg.Figur 6 viser, at den kommunale dagpleje klart er det <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, der får flest besøg.Knap halvdelen af kommunerne (48 procent) besøgte i 2003 i gennemsnit dekommunale dagplejere 8 eller flere gange i løbet af året. Det står i kontrast <strong>til</strong>, at ennæsten lige så stor andel kommuner (45 procent) i 2003 aflagde ét besøg i endagplejelignende puljeordning.Sammenkædningen af de to besøgsformer tydeliggør forskellen mellem dekommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> de institutionslignende puljeordninger. Denstørste andel kommuner (32 procent) besøgte i gennemsnit de kommunale/selvejendeinstitutioner 3-5 gange i løbet af 2003, mens det mest typiske for de institutionslignendepuljeordninger var, at de fik ét besøg.24
Figur 6. Kommunens samlede antal anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i 2003 pr.institution eller dagpleje. ProcentIngen besøg0815141 besøg2 besøg34222523193345DagplejelignendepuljeordningerKommunal dagpleje3-5 besøg6-8 besøg02512202232InstitutionslignendepuljeordningerKommunale/ selvejendeinstitutionerMere end 8besøg15548Ikke oplyst5711120 10 20 30 40 50 60<strong>Kommunernes</strong> besøg i institutioner <strong>og</strong> hos dagplejere kan være ujævnt fordelt, såledesat n<strong>og</strong>le får mange besøg, mens andre får få eller måske slet ingen. Derfor erkommunerne endvidere blevet bedt om at angive, hvor mange af deres institutioner <strong>og</strong>dagplejere, herunder puljeordninger, der i 2003 har modtaget mindst ét besøg. Påbaggrund af kommunernes angivelse af antal institutioner, dagplejere <strong>og</strong> puljeordninger,er det beregnet, hvor stor en andel af den enkelte kommunes <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, der har fåetmindst ét besøg. Tabel 5 viser, i hvor store andele af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene, kommunerne harværet på besøg.Det kan konstateres, at mere end totredjedele af kommunerne <strong>med</strong> henholdsvisinstitutionslignende <strong>og</strong> dagplejelignende ordninger har besøgt alle puljeordninger. Mensamtidig er der en fjerdedel af kommunerne <strong>med</strong> dagplejelignende ordninger (dvs. 5kommuner), der ikke har besøgt n<strong>og</strong>en af disse ordninger. Men relativt er der flerekommuner, der i 2003 besøgte samtlige deres puljeordninger, uanset type, endkommuner, der besøgte samtlige deres kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong>kommunale dagplejere.Det samlede billede på institutionsområdet er endvidere, at kommunerne i 2003 besøgterelativt flere af deres institutionslignende puljeordninger end dereskommunale/selvejende institutioner. På dagplejeområdet <strong>med</strong>fører bl.a. den store andelkommuner, der slet ikke har været på besøg i dagplejelignende puljeordninger, at25
kommunerne i større udstrækning besøgte kommunale dagplejere end dagplejelignendepuljeordninger. Trefjerdedele af kommunerne har således i 2003 været på besøg hos 75procent eller flere af de kommunale dagplejere.Tabel 5. Kommunerne fordelt på, i hvor stor en andel af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene den kommunaleforvaltning har aflagt mindst ét anmeldt eller uanmeldt besøg. Procent.Andel af kommunens Kommunale/ InstitutionslignendelignendeDagpleje-Kommunalinstitutioner/ puljeordninger/dagplejereinstitutioner puljeordningerpuljeordningerselvejendedagplejeIngen 10 14 1 25Mindre end 25 pct. 7 0 7 025-50 pct. 0 1 3 050-75 pct. 6 2 2 1075-95 pct. 8 0 18 0Alle 54 70 56 65Ikke oplyst 15 13 13 0Antal kommuner=100 pct. 100 96 100 20Note: Tallene for kommunale /selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje er beregnet ved atsammenholde svar i spørgeskemaundersøgelsen <strong>med</strong> indberetninger <strong>til</strong> Danmarks Statistiksressourcedatabase i 2003.Det samlede billede af kommunernes anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg ikommunale/selvejende institutioner, hos kommunale dagplejere <strong>og</strong> puljeordninger viser,at det først <strong>og</strong> fremmest er <strong>med</strong> hensyn <strong>til</strong> antal besøg, at der er forskel mellem dekommunale <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> puljeordninger. Udstrækningen af, hvor stor en andel af deres<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> kommunerne kommer ud <strong>til</strong>, giver derimod et forskelligt billede afhængigt af,hvad der fokuseres på. Der er en større andel kommuner, der kommer ud <strong>til</strong> samtligederes puljeordninger end <strong>til</strong> samtlige deres kommunale <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det forhold, at enfjerdedel af kommunerne <strong>med</strong> dagplejelignende ordninger ikke har besøgt n<strong>og</strong>en afdisse ordninger, betyder imidlertid, at kommunerne i 2003 i større udstrækning besøgtede kommunale dagplejere end de dagplejelignende puljeordninger.3.4 Tilsynets indholdIndholdet i kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er kort beskrevet i Vejledning om<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> efter Serviceloven. Tilsynsforpligtelsen <strong>med</strong>fører, atkommunalbestyrelsen skal påse at følgende forhold er i orden: 8• Det pædag<strong>og</strong>iske indhold• Sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne• ØkonomienDet pædag<strong>og</strong>iske <strong><strong>til</strong>syn</strong> vedrører, at løsningen af opgaverne <strong>med</strong> hensyn <strong>til</strong> indhold <strong>og</strong>kvalitet samt den måde, de løses på, skal være i overensstemmelse <strong>med</strong> de politisk8 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, kap. 7.26
fastsatte mål. Det er derfor et led i det pædag<strong>og</strong>iske <strong><strong>til</strong>syn</strong> at påse, at personalet har defornødne kvalifikationer <strong>til</strong> at opfylde de målsætninger, som <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene har.Tilsynet <strong>med</strong> sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne handler overordnet om at sikre, at <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>dene eregnede <strong>til</strong> ophold for de <strong>børn</strong>, som <strong>til</strong>buddet er bestemt for. Det drejer sig således bl.a.om forebyggelse af ulykker, om brandsikkerhed, om sikring af den hygiejniske standard<strong>og</strong> sikring af røgfrie miljøer.Ved det økonomisk <strong><strong>til</strong>syn</strong>, skal kommunalbestyrelsen påse, at <strong>til</strong>buddets indhold <strong>og</strong>omkostninger svarer <strong>til</strong>, hvad kommunen ønsker, herunder forholdet mellemressourceanvendelsen <strong>og</strong> servicens standard, samt om ressourceanvendelsen harbidraget <strong>til</strong> at nå de <strong>til</strong>sigtede mål <strong>og</strong> virkninger. 9Med udgangspunkt i disse tre overordnede elementer i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et blev der ops<strong>til</strong>let enrække forhold eller elementer, <strong>og</strong> kommunerne blev bedt om, for hvert forhold atangive, hvorvidt det havde indgået i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> i 2003. Figur 7 <strong>og</strong> 8 rummerforhold knyttet <strong>til</strong> de pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske aspekter af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, mens figur 9 <strong>og</strong>10 indeholder sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske aspekter.Det overordnede billede i figurerne 7-10 er, at den kommunale myndighed inddr<strong>og</strong>færre elementer i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger end i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje. Det gælder i særdeleshed de dagplejelignendepuljeordninger.Hvad angår det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> indgik i mere end 90 procent afkommunerne 9 ud af de 13 ops<strong>til</strong>lede forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje. I forhold <strong>til</strong> de to <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styper, er det desamme ni elementer, der scorer højest, <strong>og</strong> i samtlige kommuner er <strong>børn</strong>enes trivsel etforhold, der har indgået i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et.I de institutionslignende puljeordninger er <strong>børn</strong>enes trivsel jf. figur 7 <strong>til</strong>svarende detforhold, som indgik hos flest kommuner. Herefter følger de lokalemæssige faciliteter,udendørsfaciliteter samt støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov. I forhold <strong>til</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>kommunale/selvejende institutioner, er det de samme fire elementer, der blev anvendt afflest kommuner - blot er der færre kommuner, der inddr<strong>og</strong> elementerne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>puljeordninger. De største forskelle i indholdet af det pædag<strong>og</strong>iske /økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong><strong>med</strong> de to typer <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> vedrører samarbejde i personalegruppen samt sygdom blandtpersonalet. I relativt færre kommuner indgik disse elementer i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> deinstitutionslignende puljeordninger.9 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, kap. 7 samt vejledning om retssikkerhed <strong>og</strong> administration på detsociale område, pkt. 344..27
Figur 7. Procentdel kommuner, hvor nedenstående forhold indgik i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong><strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> institutionslignende puljeordningerKommunens målsætninger for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>5891Institutionens/dagplejens målsætninger6793Forældresamarbejde/forældreindflydelse7491De lokalemæssige faciliteterUdendørs faciliteter i forhold <strong>til</strong> aldersgruppen77809497Personalenormering6986Samarbejde i personalegruppen5193Personalets faglige / personligekvalifikationer6091Støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov7595Forældreklager5783Børnenes trivsel (de pædag<strong>og</strong>iskeforhold)86100Sygdom blandt <strong>børn</strong>ene3566Sygdoms blandt personale3875Andre forhold22260 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Kommunale/selvejende institutionerInstitutionslignende puljeordningerI <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende ordninger, jf. figur 8, er kun 5 af de 13 ops<strong>til</strong>ledeelementer indgået i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i over halvdelen af kommunerne. Tilsvarende som ved andreformer for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er <strong>børn</strong>enes trivsel blandt de elementer, der blev anvendt af flestkommuner. Figur 8 viser endvidere, at næsten alle de ops<strong>til</strong>lede forhold i langt mindreudstrækning indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende ordninger end i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>kommunale dagplejere. De største forskelle vedrører forholdene samarbejde ipersonalegruppen, dagplejens målsætninger samt kommunens målsætninger for<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Med hensyn <strong>til</strong> samarbejde i personalegruppen kan forskellen skyldes, atdagplejere i de dagplejelignende puljeordninger, jf. afsnittet om <strong><strong>til</strong>syn</strong>ets former, ikke i28
samme udstrækning som de kommunale dagplejere indgår i legestue- <strong>og</strong>dagplejegrupper. Der<strong>til</strong> kommer, at dagplejere i puljeordninger ikke, i sagens natur, eren del af en personalegruppe.Figur 8. Procentdel kommuner, hvor nedenstående forhold indgik i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong><strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunal dagpleje <strong>og</strong> dagplejelignende puljeordningerKommunens målsætninger for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>2494Institutionens/dagplejens målsætninger2499Forældresamarbejde/forældreindflydelse5995De lokalemæssige faciliteter7194Udendørs faciliteter i forhold <strong>til</strong> aldersgruppen7794Personalenormering3581Samarbejde i personalegruppen1295Personalets faglige / personligekvalifikationer4798Støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov5996Forældreklager3185Børnenes trivsel (de pædag<strong>og</strong>iskeforhold)71100Sygdom blandt <strong>børn</strong>ene4189Sygdoms blandt personale2486Andre forhold8260 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Kommunal dagplejedagplejelignende puljeordningerDet overordnede billede af forskellene i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et mellem de forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styperer det samme, når det drejer sig om det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong>, jf.figur 9 <strong>og</strong> 10. Færre kommuner inddr<strong>og</strong> de ops<strong>til</strong>lede forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>puljeordninger end i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> kommunaledagplejere. Og forskellen er størst, hvad angår de dagplejelignende puljeordninger, om29
end den langt fra er så markant, som <strong>til</strong>fældet er for det pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske<strong><strong>til</strong>syn</strong>. Forskellene gælder alle forhold lige fra indendørs <strong>og</strong> udendørs sikkerhed <strong>til</strong> dehygiejniske forhold.Figur 9. Procentdel kommuner, hvor nedenstående forhold indgik i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunale /selvejende institutioner <strong>og</strong>institutionslignende puljeordningerUdendørs sikkerhed, herunder lege-redskaber7298Indendørs sikkerhed (inventar, lege-redskaber, legetøj mv.)Brandsikkerhed59638785Hygiejneforhold7089Forsikringsmæssige forhold3768Andre forhold12210 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Kommunale/selvejende institutionerInstitutionslignende puljeordningerFigur 10. Procentdel kommuner, hvor nedenstående forhold indgik i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunal dagpleje <strong>og</strong> dagplejelignendepuljeordningerUdendørs sikkerhed, herunder lege-redskaber7796Indendørs sikkerhed (inventar, lege-redskaber, legetøj mv.)6596Brandsikkerhed3568Hygiejneforhold6598Forsikringsmæssige forhold1970Andre forhold8270 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100Kommunal dagplejedagplejelignende puljeordningerKommunerne er blevet bedt om at angive, hvorvidt der i 2003 indgik andre forhold ideres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Med hensyn <strong>til</strong> det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> har30
omkring 25 procent angivet, jf. figur 7 <strong>og</strong> 8, at der indgik andre forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>kommunale/selvejende institutioner, institutionslignende puljeordninger <strong>og</strong> denkommunale dagpleje. Kun 8 procent af kommunerne inddr<strong>og</strong> andre forhold i detpædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> dagplejelignende puljeordninger. Hvad angårdet sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong>, jf. figur 9 <strong>og</strong> 10, inddr<strong>og</strong> henholdsvis 21<strong>og</strong> 27 procent af kommunerne andre hensyn i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje. De <strong>til</strong>svarende tal for de institutionslignende<strong>og</strong> dagplejelignende puljeordninger er hhv. 12 procent <strong>og</strong> 8 procent.I tekstboks 2 <strong>og</strong> 3 er listet de forhold, som kommunerne har angivet <strong>og</strong>så indgik ihenholdsvis det pædag<strong>og</strong>iske/ økonomiske <strong>og</strong> det sikkerhedsmæssige/ hygiejniske<strong><strong>til</strong>syn</strong>.Tekstboks 2. Andre forhold, som i 2003 indgik i kommunernes pædag<strong>og</strong>iske / økonomiske<strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.• Organisering - omstrukturering• Åbningstider• Samarbejde ledelse/bestyrelse• Personaleuddannelsesmuligheder, kompetenceudvikling• Samarbejde <strong>med</strong> kommunens øvrige institutioner <strong>og</strong> ledere• Institutionens ønsker <strong>til</strong> samarbejde <strong>med</strong> forvaltningen• Bygningsvedligeholdelse• Arbejdspladsvurdering• Pædag<strong>og</strong>iske forhold• Fremtidige visioner for institutionerne• Fremtidige <strong>børn</strong>etal• Samarbejde <strong>med</strong> bestyrelse• Institutionens almene forhold• Børnesammensætning• Rummelighed• Økonomi• Personaleledelse <strong>og</strong> personale forhold• Tværfaglig dial<strong>og</strong>• Aktivitetsniveau• Kvalitetsudvikling• Virksomhedsplan• Inddragelse af praksiseksempler.Tekstboks 3. Andre forhold, som i 2003 indgik i kommunernes sikkerhedsmæssige <strong>og</strong>hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>.• Befordring af <strong>børn</strong>, herunder bussikkerhed• Almene forhold i øvrigt.31
Det er muligt at opgøre, hvor mange af de ops<strong>til</strong>lede forhold, de enkelte kommunerinddr<strong>og</strong> i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i 2003. I tabel 6 er kommunerne for de forskellige typer <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>fordelt på hvor mange forhold de inddr<strong>og</strong> i det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>.Tabel 6 Kommunerne fordelt på, hvor mange af de angivne forhold de i 2003 inddr<strong>og</strong> i detpædag<strong>og</strong>iske / økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>. Procent.Kommunale/selvejendeinstitutionerKommunaldagplejeInstitutionslignendepuljeordningerDagplejelignendepuljeordninger0 – 3 forhold 5 11 1 214 – 7 forhold 3 20 2 438 – 11 forhold 29 43 25 2912 forhold <strong>og</strong> derover 64 26 72 7Gennemsnitligt antalforhold11,6 8,9 11,9 7,0Antal kommuner=100 pct. 87 76 82 14Inden for det pædag<strong>og</strong>iske /økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> blev der ops<strong>til</strong>let 13 prædefineredeforhold samt derudover muligheden for at svare ’Andre forhold’. Det fremgår af tabel 6,at kommunerne generelt inddr<strong>og</strong> flere forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje end i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de to typer afpuljeordninger. Henholdsvis 64 <strong>og</strong> 72 pct. af kommunerne inddr<strong>og</strong> mere end 12 forholdi deres pædag<strong>og</strong>iske /økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> henholdsvis de kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje, <strong>og</strong> gennemsnitligt indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de to<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styper 11,6 <strong>og</strong> 11,9 forhold.I pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> de institutionslignende puljeordninger indgik iden største andel kommuner (43 procent) 8-11 forhold. I kommuner <strong>med</strong>dagplejelignende puljeordninger inddr<strong>og</strong> den største andel <strong>og</strong> ligeledes 43 procent afkommunerne 4-7 forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> disse ordninger. For de dagplejelignendepuljeordninger betyder det, at knap 64 procent. af kommunerne inddr<strong>og</strong> 7 eller færreforhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Som det fremgår af tabel 6, anvendte kommunerne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> deinstitutionslignende puljeordninger i gennemsnit 8,9 af de ops<strong>til</strong>lede forhold <strong>og</strong> i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende puljeordninger gennemsnitligt 7,0 af de ops<strong>til</strong>ledeforhold.Med hensyn <strong>til</strong> det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> var der ops<strong>til</strong>let 5 forholdsamt muligheden for at angive ’Andre forhold’. Billedet af, hvor mange forhold, derblev inddraget, svarer jf. tabel 7 <strong>til</strong> det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>, derved at derindgik flere forhold i kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong>den kommunale dagpleje end i forhold <strong>til</strong> puljeordninger. Og ligeledes inddr<strong>og</strong>kommunerne flere forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de institutionslignende puljeordninger end i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende puljeordninger. Forskellen i det gennemsnitlige antalforhold, der indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et er d<strong>og</strong> ikke så stor for det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong>hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> som for pædag<strong>og</strong>iske /økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>.32
Tabel 7. Kommunerne fordelt på, hvor mange af de angivne forhold der i 2003 indgik i detsikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong>. Procent.Kommunale/selvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerKommunaldagplejeDagplejelignendepuljeordninger1 – 2 forhold 1 23 6 293 – 4 forhold 42 48 33 575 – 6 forhold 57 29 61 14Gennemsnitligt antal4,1 3,6 4,1 3,2forholdAntal kommuner=100 pct. 83 69 82 14Tabel 8 <strong>og</strong> 9 bygger på en sammenligning af det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong>og</strong> detsikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> på henholdsvis institutionsområdet <strong>og</strong>dagplejeområdet i den enkelte kommune. Som det fremgår af tabel 8 inddr<strong>og</strong> 5 procentaf kommunerne flest pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>institutionslignende puljeordninger, I 22 procent af kommunerne indgik de sammeforhold eller det samme antal forhold, mens resten - svarende <strong>til</strong> 73 procent - inddr<strong>og</strong>flere forhold i det pædag<strong>og</strong>iske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> kommunale /selvejende institutioner end i deinstitutionslignende puljeordninger.Tabel 8. Sammenligning af omfanget af henholdsvis det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong>og</strong> detsikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> i kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong>institutionslignende puljeordninger. Procent kommuner.Det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>Det sikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong>Flere forhold i institutionslignendepuljeordninger 5 3Samme antal forhold 22 52Flere forhold ikommunale/selvejendeinstitutioner73 45Antal kommuner= 100 pct. 72 65På institutionsområdet er der en større grad af overensstemmelse i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne, end der er i forhold <strong>til</strong> det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>. Overhalvdelen af kommunerne førte således det samme <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> de to institutionstyper. 45procent af kommunerne inddr<strong>og</strong> d<strong>og</strong> flere forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dekommunale/selvejende institutioner end i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de institutionslignendepuljeordninger.På dagplejeområdet er der 2 kommuner, der inddr<strong>og</strong> de samme eller samme antalforhold i det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> kommunale dagplejere <strong>og</strong>33
dagplejelignende puljeordninger.. Resten inddr<strong>og</strong> flest forhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> denkommunale dagpleje. Med hensyn <strong>til</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne inddr<strong>og</strong>hovedparten af kommunerne flere forhold, når det gjaldt den kommunale dagpleje endnår det drejede sig om dagplejelignende puljeordninger.Tabel 9. Sammenligning af omfanget af henholdsvis det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong>og</strong> detsikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> i kommunal dagpleje <strong>og</strong> dagplejelignendepuljeordninger. Antal kommuner.Det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>Det sikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong>Flere forhold i dagplejelignendepuljeordninger 0 0Samme antal forhold 2 2Flere forhold i kommunal dagpleje 12 11Antal kommuner=100 pct. 14 13Opsummerende om sammenligningen af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i de enkelte kommuner må detkonstateres, at både det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>og</strong> det sikkerhedsmæssige/hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> generelt var mere omfattende i forhold <strong>til</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> kommunale dagplejere end i forhold <strong>til</strong> puljeordninger. I få kommunervar omfanget af det pædag<strong>og</strong>iske/økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong> det samme i puljeordninger som ide kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje. Ligeledes var detsikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> på dagplejeområdet i hovedparten afkommunerne mere omfattende i forhold <strong>til</strong> den kommunale dagpleje end i forhold <strong>til</strong>dagplejelignende puljeordninger. Alene på institutionsområdet var <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne det samme i godt <strong>og</strong> vel halvdelen af kommunerne.3.5 Reaktioner på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>etErfarer den kommunale myndighed i forbindelse <strong>med</strong> sin <strong><strong>til</strong>syn</strong>svirksomhed - hvadenten denne er foregået som <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg eller i anden form - at der er forhold, der ikkeer i orden, er der forskellige reaktionsmuligheder. 10 Reaktionsmulighederne er flere altefter karakteren af det eller de forhold, der ikke er i orden, eller som kommunen blotønsker, skal være anderledes. Reaktionen er <strong>og</strong>så afhængig af, om kommunen alene haren myndighedsfunktion, eller om kommunen <strong>og</strong>så er leverandør af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>et.De mindst indgribende reaktionsmuligheder vil være forslag <strong>og</strong> vejledning <strong>til</strong>, hvorledesopgaver <strong>og</strong> problemer kan løses. Herefter følger de mere håndgribelige – <strong>og</strong> formelle –som hens<strong>til</strong>linger <strong>og</strong> påbud, hvor kommunalbestyrelsen kræver forholdene ændret, <strong>og</strong> isidste ende – i meget alvorlige situationer - lukning af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> eller opsigelse af aftale,afhængigt af, om det er et kommunalt <strong>til</strong>bud, en selvejende institution eller enpuljeordning.Det er valgt alene at spørge kommunerne om formelle reaktionsmuligheder, hvorforhold er krævet ændret, eller hvor der er sket en lukning eller ophør af aftale. Forslag10 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, pkt. 7.2-7.3.34
<strong>og</strong> vejledning <strong>til</strong>, hvorledes opgaver <strong>og</strong> problemer kan løses, vil ofte blive givet på enmere uformel måde <strong>og</strong> i mange situationer mundtligt. Det forventes derfor ikke, atkommunerne har n<strong>og</strong>en mulighed for at opgøre omfanget af disse mere mildereaktionsmuligheder.Tabel 10. Procentdel kommuner, der mindst én gang har anvendt en af nedenståendereaktionsmuligheder på baggrund af et <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i 2003. (I parentes antal kommuner,der har besvaret spørgsmålet).KommunaleselvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerKommunaldagplejeDagplejelignende puljeordningerHens<strong>til</strong>linger 23 (79) 14 (78) 40 (72) 20 (15)Påbud 7 (76) 8 (73) 22 (73) 7 (15)Lukningaf <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> 1 (78) 1 (73) 12 (74) 0 (14)Mindst én afovenståendereaktionsmuligheder23 (82) 17 (82) 44 (79) 25 (16)Det generelle billede er, at en større andel kommuner har brugt de forskelligereaktionsmuligheder over for kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunaledagpleje end over for puljeordninger. Det er formentlig en naturlig følge af det langtstørre antal kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> kommunale dagplejere. Det sammebillede gør sig gældende, når man ser på omfanget af reaktioner. I langt hovedparten afde <strong>til</strong>fælde, hvor en kommune har reageret på et <strong><strong>til</strong>syn</strong> i forhold <strong>til</strong> en puljeordning, harder været tale om et enkeltstående <strong>til</strong>fælde, De kommuner, der har reageret i forhold <strong>til</strong>kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje, har oftere gjort detflere gange i løbet af 2003. Og omfanget af reaktioner er større i forhold <strong>til</strong> denkommunale dagpleje end i forhold <strong>til</strong> kommunale/selvejende institutioner.<strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> har i enkelte <strong>til</strong>fælde ført <strong>til</strong> lukning af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> eller opsigelse afaftale. Henholdsvis en institutionslignende puljeordning <strong>og</strong> en offentlig daginstitution erblevet lukket. Seks kommuner har hver haft et <strong>til</strong>fælde, hvor de har lukket en kommunaldagplejer, mens tre kommuner har haft flere <strong>til</strong>fælde <strong>med</strong> lukning af kommunaledagplejere. Ingen kommuner har angivet, at de har lukket en dagplejelignendepuljeordning.Hvorvidt en kommune reagerer på baggrund af et <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg eller ej er ikke helt<strong>til</strong>fældigt. 48 procent af kommuner har angivet, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøgene slet ikke har givetanledning <strong>til</strong> reaktioner over for n<strong>og</strong>en af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styperne, mens de kommuner, derhar reageret, ofte har reageret i forhold <strong>til</strong> mere end en af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>styperne.3.6 Sammenfatning af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>I undersøgelsen afdækkes:• hvorledes den kommunale myndighed fører <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, dvs. hvilkeformer for <strong><strong>til</strong>syn</strong>svirksomhed, der anvendes;35
• hvor ofte den kommunale myndighed får henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning frapuljeordninger;• hvor ofte den kommunale myndighed benyttede anmeldt eller uanmeldt besøg i2003;• i hvilken udstrækning den kommunale myndighed besøgte samtlige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> i2003;• hvordan kommunerne i 2003 førte <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> pædag<strong>og</strong>iske forhold, økonomiensamt sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne;• i hvilket omfang den kommunale myndighed har reageret på baggrund af<strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i 2003.Undersøgelsen har taget udgangspunkt i den forståelse af <strong><strong>til</strong>syn</strong>sfunktionen, somfremgår af retssikkerhedsloven. I overvejelserne vedrørende opbygningen afspørgeskemaet indgik endvidere resultaterne af en mindre undersøgelse fra KL af,hvilke former kommunerne anvender i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger.Med hensyn <strong>til</strong> former den kommunale myndighed anvender som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, viserundersøgelsen, at:• 30 procent af kommunerne har udarbejdet skriftlige retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et;• 26 procent af kommunerne er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier;• 45 procent af kommunerne ikke har eller er i gang <strong>med</strong> at udarbejderetningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>;• i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner anvender næsten allekommuner formerne: Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber;dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere; ledernetværk på tværs af institutioner; <strong>til</strong>bud om <strong>og</strong>deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong> personaleuddannelse samt henvendelse fraforældre;• i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje anvender næsten alle kommunerformerne: Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber; dial<strong>og</strong>møder<strong>med</strong> ledere, <strong>til</strong>bud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong> personaleuddannelse;legestueordninger for dagplejere, henvendelse fra forældre samt anmeldte besøg;• de mest udbredte former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de institutionslignende puljeordninger er:godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskaber, opfølgning <strong>og</strong> revisionaf aftaler/kontrakter samt konsultative møder <strong>og</strong> supervision;• de mest udbredte former i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de dagplejelignende puljeordninger er:henvendelse fra forældre samt anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg.Undersøgelsen har set nærmere på tre af de former, som den kommunale myndighedkan anvende som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det drejer sig om henvendelser frapuljeordninger om råd <strong>og</strong> vejledning samt om anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg. Hvadangår henvendelser fra puljeordninger viser undersøgelsen, at:• kommunerne langt hyppigere modtager henvendelser fra institutionslignendepuljeordninger end fra dagplejelignende puljeordninger.Med hensyn <strong>til</strong> hyppigheden af anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg viser undersøgelsen, at:36
• kommunerne i gennemsnit aflagde 8 eller flere besøg i den kommunale dagpleje.Det gælder såvel anmeldte som uanmeldte besøg. D<strong>og</strong> er anmeldte besøg demest forekommende;• dagplejelignende puljeordninger besøges i sjældnere grad: 45 procent afkommunerne aflagde ét uanmeldt eller anmeldt besøg, <strong>og</strong> 5 procent afkommunerne aflagde i gennemsnit otte eller flere besøg;• på institutionsområdet er anmeldte besøg den dominerende besøgsform. Detgælder både i kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> i institutionslignendepuljeordninger;• kommunerne hyppigere besøger kommunale/selvejende institutioner end deinstitutionslignede puljeordninger.I den enkelte kommune kan der være stor forskel på, hvor ofte de forskellige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>besøges. Det er derfor undersøgt, hvor stor en del af institutionerne <strong>og</strong> dagplejerne i deenkelte kommuner, der har fået mindst ét anmeldt eller uanmeldt besøg. Undersøgelsenviser, at:• ca. 66 procent af kommunerne har aflagt mindst ét besøg i samtligepuljeordninger i kommunen. Det gælder både institutionslignende <strong>og</strong>dagplejelignende ordninger;• ca. 55 procent af kommunerne har aflagt mindst ét besøg i samtligekommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• 25 procent af kommunerne slet ikke har besøgt n<strong>og</strong>en af deres dagplejelignendepuljeordninger i 2003;• 1 procent af kommunerne slet ikke har besøgt n<strong>og</strong>en af de kommunaledagplejere.I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> skal den kommunale myndighed påse, at følgendeforhold er i orden: De pædag<strong>og</strong>iske forhold, sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne samt økonomien.Hvad angår de pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske forhold viser undersøgelsen, at:• alle kommuner inddr<strong>og</strong> <strong>børn</strong>enes trivsel i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• kommunerne derudover i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> kommunale/selvejende institutioner isærlagde vægt på de lokalemæssige faciliteter <strong>og</strong> på støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særligebehov;• kommunerne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje særlig lagde vægt pådagplejens målsætninger samt personalets personlige/faglige kvalifikationer;• <strong>børn</strong>enes trivsel i stort omfang indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> puljeordninger. Derudoverblev der set på de lokalemæssige faciliteter samt udendørs faciliteter.Hvad angår det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> viser undersøgelsen, at:• næsten alle kommuner lagde vægt på udendørssikkerhed i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dekommunale/selvejende institutioner. Derudover inddr<strong>og</strong> den overvejende del afkommunerne hygiejneforhold, indendørssikkerhed samt brandsikkerhed;• hygiejneforhold samt udendørs <strong>og</strong> indendørs sikkerhed indgik i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> denkommunale dagpleje i næsten alle kommuner;• de fleste kommuner lagde vægt på udendørssikkerhed samt hygiejne i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et afinstitutionslignende puljeordninger;37
• udendørssikkerhed klart er det forhold, der blev inddraget af flest kommuner i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> dagplejelignende puljeordninger.I undersøgelsen er der foretaget en sammenligning af omfanget af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i den enkeltekommune. Denne sammenligning viser, at• hvad angår det pædag<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske <strong><strong>til</strong>syn</strong>, er det kun få kommuner,hvor <strong><strong>til</strong>syn</strong>et havde det samme omfang i puljeordninger som i de kommunale/selvejende institutioner <strong>og</strong> den kommunale dagpleje;• hvad angår det sikkerhedsmæssige <strong>og</strong> hygiejniske <strong><strong>til</strong>syn</strong> førte hovedparten afkommunerne et mere omfattende <strong><strong>til</strong>syn</strong> i forhold <strong>til</strong> den kommunale dagplejeend i forhold <strong>til</strong> dagplejelignende puljeordninger.Erfarer den kommunale myndighed i forbindelse <strong>med</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, at der er forhold, der ikkeer i orden, er kommunen forpligtet <strong>til</strong> at handle. Det kan ske gennem hens<strong>til</strong>ling, påbud,lukning af <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> eller opsigelse af aftale. I forhold <strong>til</strong> reaktionsmuligheder viserundersøgelsen, at:• kommunerne har anvendt de tre reaktionsmuligheder over for alle former for<strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>;• <strong><strong>til</strong>syn</strong>et kun i et enkelt <strong>til</strong>fælde har ført <strong>til</strong>, at et <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> er lukket eller en aftaleer opsagt;• én kommune har lukket en institutionslignende puljeordning, mens ingenkommuner har angivet at have lukket en dagplejelignende ordning.38
4 Privat BørnepasningForældre kan jf. servicelovens kapitel 6 (§ 26) vælge at få udbetalt et økonomisk <strong>til</strong>skudfra kommunen <strong>til</strong> pasning af deres barn frem for et offentligt <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Den såkaldte’frit-valgs-ordning’ på <strong>børn</strong>eområdet. Formålet <strong>med</strong> <strong>til</strong>skudsordningen er at: 11• give forældrene større indflydelse <strong>og</strong> valgfrihed i forhold <strong>til</strong>, hvordan de ønskerderes barn passet, når andre end forældrene passer barnet.• øge kommunernes handlemuligheder inden for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>sområdet.Det er forældrene selv, der finder den person, der skal passe barnet, <strong>og</strong> pasningen kanforegå i forældrenes hjem, i et andet privat hjem eller i andre lokaler. Tilskuddet er etalternativ <strong>til</strong> et offentligt <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>og</strong> det forudsættes, at barnet ikke benytter et sådant.Tilskuddet kan således ikke anvendes <strong>til</strong> eksempelvis betaling for ophold i enpuljeordning efter § 11.Tilskuddet kan derimod anvendes <strong>til</strong> betaling for pasning i privat dagpasning. Privatdagpasning, der modtager mere end 2 <strong>børn</strong> under 14 år er jf. servicelovens § 63underlagt kommunen godkendelse <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>. Godkendelse <strong>og</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privatdagpasning efter § 63 er alene omfattet af nærværende undersøgelse i det omfang denprivate dagpasning anvendes af forældre, der får <strong>til</strong>skud efter § 26.Det økonomiske <strong>til</strong>skud efter § 26 er betinget af, at forældrene indgår en aftale <strong>med</strong><strong>børn</strong>epasseren, <strong>og</strong> at denne aftale godkendes af kommunalbestyrelsen.Kommunalbestyrelsen fører endvidere <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>, at det økonomiske <strong>til</strong>skud anvendes<strong>til</strong> det formål, det er bestemt <strong>til</strong>.Tilsynet <strong>med</strong> pasningsordningerne hænger på flere måder sammen <strong>med</strong> de krav, somkommunerne s<strong>til</strong>ler ved godkendelse af pasningsaftaler, derved at det økonomiske<strong>til</strong>skud kan inddrages, hvis betingelserne for <strong>til</strong>skuddet ikke er opfyldt. Derfor er detindledningsvist undersøgt, hvilke krav kommunerne s<strong>til</strong>ler ved godkendelse af disseaftaler.Før 1. januar 2004 var det op <strong>til</strong> den enkelte kommunalbestyrelse, om de ville yde etøkonomisk <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> forældre eller ej. Da fokus i undersøgelsen er <strong><strong>til</strong>syn</strong>, er der derfortaget udgangspunkt i de kommuner, der anvendte ordningen i 2003 (<strong>og</strong> samtidig havdepuljeordninger), <strong>og</strong> som derfor forventes at have ført <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> pasningsordningerne.På landsplan blev ca. 3.200 <strong>børn</strong> passet i privat pasning <strong>med</strong> <strong>til</strong>skud efter § 26. I dekommuner, der har deltaget i undersøgelsen er det <strong>til</strong>svarende tal ca. 2300 <strong>børn</strong>. Somnedenstående oversigt viser, er det i de enkelte kommuner et begrænset antal <strong>børn</strong>, dermodtager <strong>til</strong>skud.11 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, pkt. 9.1.39
Tabel 11. Kommuner i undersøgelsen, fordelt på hvor mange <strong>børn</strong>, der gives <strong>til</strong>skud.Procent. 12 0 – 10 <strong>børn</strong> 4311 – 25 <strong>børn</strong> 3826 – 50 <strong>børn</strong> 451 – 100 <strong>børn</strong> 9Over 100 <strong>børn</strong> 6Antal kommuner i undersøgelsen 684.1 Godkendelse af pasningsaftalerDet økonomiske <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> forældre bygger på, at forældrene indgår en pasningsaftale<strong>med</strong> den person, der skal passe barnet, <strong>og</strong> at kommunen godkender denne aftale.Kommunen kan i forbindelse <strong>med</strong> denne godkendelse s<strong>til</strong>le en række krav, dels <strong>til</strong>indholdet af pasningsaftalen, dels <strong>til</strong> de rammer, der er omkring barnets pasning,herunder krav <strong>til</strong> de fysiske rammer <strong>og</strong> <strong>til</strong> kvalifikationer <strong>med</strong> mere hos den person, derskal passe barnet. Kommunen skal således foretage en vurdering af den privatepasningsordnings forsvarlighed.Den kommunale myndighed kan således ops<strong>til</strong>le krav <strong>til</strong> en pasningsordning eller en<strong>børn</strong>epasser, der skal opfyldes som forudsætning for godkendelsen af en aftale, når detvurderes nødvendigt for opnåelse af en forsvarlig pasning. 13 Godkendelse af enpasningsaftale kan afvises, hvis de fysiske rammer eller den person, forældrene harindgået aftale <strong>med</strong>, efter kommunens vurdering ikke er egnet <strong>til</strong> opgaven.Det er op <strong>til</strong> den kommunale myndighed at beslutte hvilke forhold, der skal indgå ivurderingen af, om en pasningsordning har en sådan forsvarlighed, at en pasningsaftalekan godkendes. I vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> henvises der <strong>til</strong>, at kommunenved <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> de private pasningsordninger kan tage udgangspunkt i deresretningslinier for den kommunale dagpleje. Retningslinier for den kommunale dagplejekan <strong>til</strong>svarende anvendes i forbindelse <strong>med</strong> godkendelse af pasningsaftaler. Som detfremgår af tabel 12 anvender 38 procent af kommunerne retningslinierne for denkommunale dagpleje ved godkendelse af pasningsaftaler, mens 44 procent harudarbejdet særskilte retningslinier for godkendelsen af aftalerne. Der<strong>med</strong> har over 80procent af kommunerne faste retningslinier for godkendelsen, mens 6 procent er i gang<strong>med</strong> at udarbejde retningslinier. Tolv procent af kommunerne har der<strong>med</strong> endnu ikkeudarbejdet eller har planer om at udarbejde retningslinier for godkendelse afpasningsaftaler.12 Tabellen er udfærdiget på baggrund af kommunernes indberetninger <strong>til</strong> Indenrigsministeriet ombudgetter for 2003 (§ 26).13 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, pkt. 9.1.5.40
Tabel 12. Kommunerne fordelt på hvorvidt de har udarbejdet skriftlige retningslinier forgodkendelse af aftaler/kontrakter mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere. Procent.Kommunen har udarbejdet særskilte retningslinier forgodkendelse af private pasningsaftaler44Kommunen anvender de samme retningslinier somved godkendelse af kommunal dagpleje38Kommunen er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier 6Kommunen har ikke udarbejdet retningslinier 12Antal kommuner=100 pct. 68De kommuner, der allerede har retningslinier, er blevet bedt om at angive, hvorvidt enrække forhold indgår i deres retningslinier for godkendelse af pasningsaftaler.Figur 11. Procent kommuner hvor følgende forhold indgår i deres retningslinier forgodkendelse af aftaler / kontrakter mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassereIndendørs indretning af lokaler82Sikkerhed ved inventar / lokaler87Adgang <strong>til</strong> udendørs faciliteter78Børnepasserens ansættelsesforhold78Børnepasserens personlige kvalifikationer86Børnepasserens straffeforhold47Forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie49Børnepasserens relation <strong>til</strong> barnet / forældrene59Børnepasserens øvrige opgaver for barnets forældre62Andre forhold330 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100De forhold, der indgår i retningslinierne i flest kommuner, er sikkerheden ved inventar<strong>og</strong> lokaler, <strong>børn</strong>epasserens personlige kvalifikationer samt indretning af indendørslokaler. Adgang <strong>til</strong> udendørs faciliteter samt <strong>børn</strong>epasserens ansættelsesforhold indgårendvidere i vurderingen i 75 procent af kommunerne.Blandt de ops<strong>til</strong>lede forhold inddrager færrest kommuner <strong>børn</strong>epasserens straffeforholdsamt forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie. Sidstnævnte er relevant, hvor barnet passes i41
ørnepasserens hjem. For begge disse forhold er det d<strong>og</strong> knap halvdelen afkommunerne, der inddrager dem i vurderingen.Foruden de prædefinerede forhold angiver 33 procent af kommunerne, at de inddragerandre forhold i vurderingen af, hvorvidt en pasningsaftale skal godkendes. I tekstboks 4er angivet de forhold, som kommunerne angiver i denne sammenhæng.Tekstboks 4. <strong>Kommunernes</strong> angivelse af andre forhold, der indgår vedgodkendelse af private pasningsaftaler.• Arbejdstid• Au-pair piger skal bo på stedet• Der skal tales dansk i hjemmet• Andre sikkerhedsspørgsmål, herunder sikkerhed ved udendørsfaciliteter• Tavshedspligt• Underretningspligt• Førstehjælp• Nødforanstaltning ved uheld• Litteratur• Syn på <strong>børn</strong>eopdragelse.• Udfærdigelsen af skema <strong>med</strong> gensidige krav (forældre / <strong>børn</strong>epasser)• Tv-kigning• Kost• Straffemetoder• Hygiejne• Dyr• Rygning• Transport• Det maksimale antal <strong>børn</strong>, der må passes• Legestuer, <strong>børn</strong>ebibliotek o.l.De kommuner, der har ops<strong>til</strong>let retningslinier inddrager i gennemsnit 6,5 af de 10ops<strong>til</strong>lede forhold. 44 procent af kommunerne inddrager mere end otte forhold, andre 44procent inddrager 4-7 af de ops<strong>til</strong>lede forhold, mens 13 procent inddrager færre end fireaf forholdene.4.2 Henvendelser <strong>og</strong> besøgØkonomisk <strong>til</strong>skud <strong>til</strong> private pasningsordninger er som nævnt indledningsvist etalternativ for forældre <strong>til</strong> offentlige <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Det er en mulighed for, at forældre ihøjere grad kan vælge at få deres barn passet under n<strong>og</strong>le andre rammer end deoffentlige <strong>til</strong>bud.Det <strong>med</strong>fører, at det <strong><strong>til</strong>syn</strong>, som kommunerne skal føre <strong>med</strong> de privatepasningsordninger, skal anvende andre metoder <strong>og</strong> have et andet indhold end det <strong><strong>til</strong>syn</strong>,som kommunerne fører <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Flere af de <strong><strong>til</strong>syn</strong>sformer eller måder, der blevbehandlet i afsnit 3.1, er således ikke anvendelige i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> private42
pasningsordninger, blandt andet fordi formerne foruden <strong><strong>til</strong>syn</strong>sfunktionen <strong>til</strong>sigtes athave en styrende funktion. En funktion, der er uhensigtsmæssig for et alternativ <strong>til</strong> etoffentligt <strong>til</strong>bud.Blandt de metoder, som kommunerne kan benytte sig af i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privatepasningsordninger er dels henvendelser fra forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere angåendeordningerne, dels anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg. I det følgende skal der ses på omfangetaf disse to former.Henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning fra forældre eller <strong>børn</strong>epassere om privatepasningsordninger er en af mulighederne for, at den kommunale forvaltning kan følge<strong>med</strong> i, hvorledes det står <strong>til</strong> i ordningerne. De private pasningsordninger, hvor barnetpasses i forældrenes hjem er ofte karakteriseret ved, at der er tale om unge piger, dereventuelt <strong>og</strong>så har andre opgaver for familien. Der kan således være forskelligeproblems<strong>til</strong>linger knyttet <strong>til</strong> ordningerne afhængigt af, om pasningen af barnet foregår iforældrenes hjem eller uden for forældrenes hjem. På den baggrund er det valgt atopdele henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning vedrørende pasningsordningerne i pasning iforældres hjem <strong>og</strong> pasning uden for forældres hjem. Herved er det muligt at undersøge,om der er forskel i hyppigheden af, hvor ofte kommunen modtager henvendelser fra deto typer ordninger.Figur 12 giver det generelle billede, at det ikke er ret tit, at kommunerne modtagerhenvendelser fra <strong>børn</strong>epassere <strong>og</strong> forældre vedrørende ordningerne. Det gælder uansetom det er ordninger, der foregår i forældrenes hjem eller ordninger der foregårandetsteds. Mere end 60 procent af kommunerne angiver for begge pasningssteder, atdet er sjældnere end én gang i kvartalet, at de får henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledningvedrørende private pasningsordninger. Sammenligner man de to typer privatepasningsordninger er der en svag tendens <strong>til</strong>, at kommunerne samlet set hyppigere fårhenvendelser vedrørende private pasningsordninger i forældrenes hjem end ordninger,hvor barnet passes andetsteds.Omfanget af henvendelser, som kommunen modtager, vil være afhængigt af, hvormange <strong>børn</strong>, der ydes <strong>til</strong>skud <strong>til</strong>. Der findes ikke centrale opgørelser, der inddelerantallet af <strong>børn</strong> efter, hvor de bliver passet. Hyppigheden af henvendelser kan d<strong>og</strong>sættes op mod det samlede antal <strong>børn</strong> i kommunerne, der modtager <strong>til</strong>skud. Der visersig herved for begge typer ordninger, men i særdeleshed for privat pasning uden forforældrenes hjem en sammenhæng mellem antal <strong>børn</strong>, der får <strong>til</strong>skud <strong>og</strong> hyppighed afhenvendelser. Men sammenhængen er ikke entydig. Der findes 12 kommuner, der harrelativt få <strong>børn</strong> (under 25 <strong>børn</strong>), men som alligevel modtager henvendelser mindst éngang om måneden fra mindst én af de to former for privat pasning.43
Figur 12. Kommunerne fordelt efter hvor ofte de i gennemsnit modtager henvendelser områd <strong>og</strong> vejledning fra en <strong>børn</strong>epasser eller forældre vedr. pasningsordninger efter § 26.Mindst én gangugentligt119Mindst én gangmånedligt715Mindst én gang ikvartalet1216Sjældnere end éngang i kvartalet3648Aldrig16310 10 20 30 40 50 60Børnepasser i forældres hjemBørnepasser uden for forældres hjemDen anden form, som kommunerne kan anvende i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privatepasningsordninger, er anmeldte eller uanmeldte besøg. Denne form er direkte nævnt ivejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, hvor det fremhæves, at forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epasserebør orienteres om retningslinierne for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, herunder at der kan blive aflagtuanmeldte besøg, <strong>og</strong> at disse besøg <strong>og</strong>så, hvor pasningen foregår i forældrenes hjem,kan finde sted på tidspunkter, hvor forældrene ikke er <strong>til</strong> stede. 14I spørgsmålet er der spurgt <strong>til</strong>, hvor hyppigt den kommunale forvaltning i gennemsnitaflægger henholdsvis anmeldt <strong>og</strong> uanmeldt besøg i en privat <strong>børn</strong>epasningsordning,hvor<strong>til</strong> der gives <strong>til</strong>skud.14 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, pkt. 9.1.6.44
Figur 13. Kommunerne fordelt på hvor ofte den kommunale forvaltning aflægger besøg ien privat <strong>børn</strong>epasningsordning. Procent.Mindst én gang om månedenMindst én gang i kvartaletMindst én gang hvert halve årMindst én gang om åretSjældnere end én gang om åretAldrig3371214161820262526310 5 10 15 20 25 30 35Anmeldte besøgUanmeldte besøgOmkring 20 procent af kommunerne aflægger et anmeldt <strong>og</strong> /eller uanmeldt besøgmindst én gang i kvartalet. Lægges de kommuner <strong>til</strong>, der har svaret ’mindst én ganghvert halve år’ kan det konstateres, at henholdsvis 43 <strong>og</strong> 49 procent af kommunerneaflægger anmeldte <strong>og</strong> /eller uanmeldt besøg mindst én gang hvert halve år. Knap entredjedel af kommunerne tager på anmeldte besøg omkring en gang om året, mensomkring 40 procent af kommunerne sjældent eller aldrig aflægger uanmeldt besøg i enprivat pasningsordning, hvor<strong>til</strong>, der gives <strong>til</strong>skud.Kommunerne kan have forskellig tradition for, om de går på anmeldt eller uanmeldtbesøg, eller anvender begge besøgsformer. Det har derfor interesse at kombinere de toformer for at se, hvor ofte kommunerne aflægger enten et anmeldt eller uanmeldt besøg.Tabel 13. Kommunerne fordelt på, hvor ofte de aflægger mindst ét anmeldt eller uanmeldtbesøg i en privat pasningsordning. Procent.Mindst én gang i måneden 5Mindst én gang i kvartalet 29Mindst én gang hvert halve år 33Mindst én gang hvert år 23Sjældnere end én gang om året 4Aldrig 6Antal kommuner= 100 pct. 66Som det fremgår af tabel 13 aflægger ca. en tredjedel af kommunerne besøg mindst éngang i måneden eller én gang i kvartalet <strong>og</strong> en anden tredjedel aflægger besøg omkringhvert halve år. Ti procent af kommunerne aflægger sjældnere end en gang om året elleraldrig besøg i de private <strong>børn</strong>epasningsordninger.45
4.3 Indhold i <strong><strong>til</strong>syn</strong>etI forbindelse <strong>med</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et skal kommunerne sikre sig, at den private pasningsordningfortsat er en forsvarlig pasningsordning for barnet, <strong>og</strong> kommunen skal derfor væreopmærksom på, om der er n<strong>og</strong>et, der har ændret sig i forhold <strong>til</strong> det, der er fastsat ipasningsaftalen. Kommunen skal endvidere sikre sig, at <strong>til</strong>skuddet bliver anvendt <strong>til</strong> detformål, det har været <strong>til</strong>sigtet.Som nævnt ovenfor henvises der i vejledningen om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>til</strong>, atkommunerne <strong>med</strong> hensyn <strong>til</strong> indholdet i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et kan tage udgangspunkt iretningslinierne for den kommunale dagpleje. Med udgangspunkt i dels de punkter, derer ops<strong>til</strong>let i forbindelse <strong>med</strong> godkendelse, jf. figur 11, dels forhold der indgår isocialministeriets retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>, jf. vejledningen, blevkommunerne bedt om at angive, hvorvidt en række forhold indgår i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong>private pasningsordninger.Figur 14. Procent kommuner hvor følgende forhold indgår i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privatepasningsordninger.Indendørs indretning af lokaler82Indendørs sikkerhed, herunder inventar93Udendørs sikkerhed, herunder legeredskaber82Andre sikkerhedshensyn (anvendelse af <strong>børn</strong>eselersoves<strong>til</strong>linger, legetøj, brandsikkerhed)Hygiejne6969Børnepasserens personlige kvalifikationer80Forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie46Regelmæssige aktiviteter <strong>med</strong> barnet, herunder samvær <strong>med</strong>andre <strong>børn</strong> /private <strong>børn</strong>epassere/deltagelse i legestue68Børnepasserens øvrige opgaver for barnets familieGennemgang af aftalen <strong>og</strong> ændringer heri, herunder aftalensfastsættelse af udbetalinger <strong>til</strong> <strong>børn</strong>epasseren5861Gennemgang af udbetalingskvitteringer <strong>til</strong> <strong>børn</strong>epasseren41Andre forhold310 10 20 30 40 50 60 70 80 90 10046
Som det fremgår af figur 14 er det n<strong>og</strong>le af de samme forhold, der scorer højt i forhold<strong>til</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong>et som i forhold <strong>til</strong> godkendelse. Først <strong>og</strong> fremmest kigger kommunerne efterindendørs sikkerhed. Herefter følger <strong>børn</strong>epasserens personlige kvalifikationer samtindendørs indretning af lokaler <strong>og</strong> udendørs sikkerhed. Også hygiejne <strong>og</strong> anden form forsikkerhed (f.eks. <strong>børn</strong>eseler, soves<strong>til</strong>linger, legetøj) er et udbredt forhold, der indgår ikommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> pasningsordningerne. Endvidere bør det fremhæves, at knap70 procent af kommunerne lægger vægt på, at <strong>børn</strong>epasseren foretager sig regelmæssigeaktiviteter <strong>med</strong> barnet, f.eks. deltagelse i legestue.Kommunerne har haft mulighed for at angive, om der indgår andre forhold end denævnte i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Det har 31 procent gjort. I tekstboks 5 er anført de andre forhold, somkommunerne nævner i denne forbindelse. Det skal nævnes, at flere kommuner nævnerdels barnets udvikling <strong>og</strong> trivsel, dels at retningslinierne for dagplejen anvendes.Tekstboks 5. <strong>Kommunernes</strong> angivelse af andre forhold, der indgår i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privatepasningsordninger.• Barnets udvikling• Barnets trivsel• Vejledning om kommunens retningslinier om <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov.• Legestuemuligheder• Netværk <strong>med</strong> <strong>børn</strong>epassere• Uddannelsesmuligheder• Arbejdsbetingelser, evt. beskæftigelsesmæssige forslag• Andre forhold der indgår i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> den kommunale dagpleje• Månedlige kvitteringer for udbetaling af lønKommunerne har angivet, at de i gennemsnit anvender 7,5 af de 12 ops<strong>til</strong>lede forhold(herunder andre forhold). 54 procent af kommunerne anvender otte eller flere af deops<strong>til</strong>lede forhold, 38 procent anvender 4-7 forhold, mens otte procent anvender færreend fire af forholdene.4.4 Retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>etI vejledningen om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong> henvises der flere steder <strong>til</strong>, at kommunernebør udarbejde retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Knap 60 procent af de kommuner, der deltageri undersøgelsen har sådanne retningslinier. 27 procent har udfærdiget særskilteretningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat pasning, mens 32 procent anvender retningsliniernefor den kommunale dagpleje ved <strong><strong>til</strong>syn</strong>. Det betyder, at 29 procent svarende <strong>til</strong> 20kommuner ikke har udarbejdet eller har planer om at udarbejde skriftlige retningslinierfor <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat pasning.I denne forbindelse skal det nævnes, at n<strong>og</strong>le kommuner i undersøgelsen har anført, atde anvender retningslinierne for den kommunale dagpleje, når <strong>til</strong>skuddet gives <strong>til</strong> etbarn, der passes hos en selvstændig <strong>børn</strong>epasser/erhvervsdrivende, dvs. at pasningenforegår uden for forældrenes hjem <strong>og</strong> oftest sammen <strong>med</strong> andre <strong>børn</strong>, jf. servicelovens §47
63. Sådanne bemærkninger kan tyde på, at der i n<strong>og</strong>le kommuner anvendes forskelligeretningslinier i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et afhængigt af hvilken type privat pasning, det drejer sig om.Tabel 14. Kommuner fordelt på, hvorvidt de har udarbejdet skriftlige retningslinier for<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning. Procent.Kommunen har udarbejdet særskilte retningslinier for<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning27Kommunen anvender retningslinierne for denkommunale dagpleje ved <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat 32<strong>børn</strong>epasningKommunen er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier 12Kommunen har ikke udarbejdet retningslinier 29Antal kommuner=100 pct. 684.5 Reaktioner på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>etTilsvarende som ved kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> har kommunerne mulighed forat reagerer, hvis der er forhold, der ikke er i orden. De har således mulighed for at givehens<strong>til</strong>linger eller påbud. Er dette ikke <strong>til</strong>strækkeligt, kan de i yderste konsekvens værenødsaget <strong>til</strong> at <strong>til</strong>bagekalde godkendelsen af aftalen. 15I undersøgelsen er kommunerne blevet bedt om at angive, i hvor mange <strong>til</strong>fælde et<strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg aflagt i 2003 har givet anledning <strong>til</strong> hens<strong>til</strong>linger, påbud eller<strong>til</strong>bagekaldelse af en aftale. <strong>Kommunernes</strong> svar viser, jf. tabel 15, at det er i etbegrænset antal kommuner, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et har <strong>med</strong>ført reaktioner. 70 procent afkommunerne har ikke foretaget n<strong>og</strong>en reaktioner, <strong>og</strong> kun 26 procent har anvendt denmildeste form, hens<strong>til</strong>linger. Som det fremgår at tabellen har kommunerne i 2003 d<strong>og</strong>anvendt alle tre reaktionsmuligheder. Syv procent af kommunerne har oplevet 1-2<strong>til</strong>fælde, hvor de har været nødt <strong>til</strong> at <strong>til</strong>bagekalde en godkendelse af en pasningsaftale,mens to procent har oplevet mere end fem <strong>til</strong>fælde.Tabel 15. Kommunerne fordelt på, i hvor mange <strong>til</strong>fælde, de har givet hens<strong>til</strong>ling, påbudeller <strong>til</strong>bagekaldt godkendelse af aftale som følge af <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg. Procent.Hens<strong>til</strong>lingerPåbudTilbagekaldelseaf godkendelseaf aftaleMindst en afreaktionsmulighederneIngen reaktioner 74 85 91 701-2 <strong>til</strong>fælde 16 10 7 173-5 <strong>til</strong>fælde 7 2 5Mere end 5 <strong>til</strong>fælde 3 3 2 8Antal kommuner=100 pct. 58 59 57 6015 Vejledning om <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> mv. <strong>til</strong> <strong>børn</strong>, pkt. 9.1.6.48
4.6 Sammenfatning af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat pasningI undersøgelsen af kommunernes <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privat <strong>børn</strong>epasning, hvor<strong>til</strong> der gives<strong>til</strong>skud efter § 26 i serviceloven, er der set nærmere på:• godkendelse af pasningsaftaler mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere;• omfanget af henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning vedrørende ordningerne;• omfanget af <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg;• forhold, der inddrages i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et;• omfanget af reaktioner fra den kommunale myndighed som følge af<strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg.Hvad angår godkendelse af pasningsaftaler viser undersøgelsen, at:• 44 procent af kommunerne har udarbejdet særskilte retningslinier forgodkendelse af pasningsaftaler mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere;• 38 procent anvender retningslinierne for godkendelse af kommunale dagplejere;• 6 procent er ved at udarbejde retningslinier;• 12 procent ikke har udarbejdet eller har planer om at udarbejde retningslinier forgodkendelsen;• blandt de kommuner, der anvender retningslinier for godkendelsen, lægger defleste kommuner vægt på <strong>børn</strong>epasserens personlige kvalifikationer, sikkerhedved inventar samt indretning af lokaler. De færreste kommuner inddrager<strong>børn</strong>epasserens straffeforhold samt forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie.Af analysen af henvendelser fra forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassere <strong>til</strong> den kommunalemyndighed vedrørende pasningsordningerne fremgår det, at:• kommunerne sjældent modtager henvendelser fra <strong>børn</strong>epassere <strong>og</strong> forældrevedrørende ordningerne. Det gælder uanset om det er ordninger, der foregår iforældrenes hjem eller ordninger, der foregår andetsteds;• mere end 60 procent af kommunerne angiver for begge pasningssteder, at det ersjældnere end én gang i kvartalet, at de får henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledningvedrørende private pasningsordninger.Med hensyn <strong>til</strong> den kommunale myndigheds <strong><strong>til</strong>syn</strong>sbesøg i de private<strong>børn</strong>epasningsordninger viser undersøgelsen, at• 66 pct. af kommunerne aflagde et anmeldt eller uanmeldt besøg mindst én ganghvert halve år;• 10 procent af kommunerne sjældent eller aldrig aflagde besøg i en privatpasningsordning.I <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> de private <strong>børn</strong>epasningsordninger, viser undersøgelsen, at:• indendørs sikkerhed er det forhold, der inddrages af flest kommuner. Herefterfølger indretning af lokaler, udendørs sikkerhed samt <strong>børn</strong>epasserens personligekvalifikationer;• knap 33 procent af kommunerne har angivet, at de inddrager andre forhold i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et. Blandt disse har flere kommuner peget på, at barnets udvikling <strong>og</strong>trivsel er et element i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et.49
Erfarer den kommunale myndighed i forbindelse <strong>med</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> privatepasningsordninger, at der er forhold som betyder, at pasningen ikke er forsvarlig, kanmyndigheden give hens<strong>til</strong>ling eller påbud om, at forholdene skal ændres. Er dette ikke<strong>til</strong>strækkeligt, kan den kommunale myndighed i yderste konsekvens <strong>til</strong>bagekaldegodkendelsen af aftalen. Hvad angår reaktionsmuligheder på baggrund af <strong><strong>til</strong>syn</strong>et, kandet konstateres, at:• 70 procent af kommunerne har angivet, at <strong><strong>til</strong>syn</strong>et i 2003 ikke har givetanledning <strong>til</strong> reaktioner;• 26 procent har anvendt den mildeste form: hens<strong>til</strong>linger;• 7 procent af kommunerne har oplevet 1-2 <strong>til</strong>fælde, hvor de har været nødt <strong>til</strong> at<strong>til</strong>bagekalde en godkendelse af en pasningsaftale, mens 2 procent har oplevetmere end 5 <strong>til</strong>fælde.Undersøgelsen viser endvidere, at:• Knap 60 procent af kommunerne har skriftlige retningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong>privat pasning;• 12 procent af kommunerne er i gang <strong>med</strong> at udarbejde retningslinier;• 29 procent ikke har udarbejdet eller har planer om at udarbejde skriftligeretningslinier for <strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> privat pasning,50
BILAG <strong>til</strong><strong>Kommunernes</strong> <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>og</strong> privatpasning.1
Tabel 1 Henviser <strong>til</strong> figur 3. Procentdel kommuner, der anvender forskellige i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Institutionslignende puljeordningerInstitutionslignendepuljeordningerProcentNa. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-)bestyrelser <strong>og</strong> kommunalbestyrelses<strong>med</strong>lemmer59 91b. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-)bestyrelser <strong>og</strong> forvaltningen66 87c. Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter 88 88d. Opfølgning på virksomhedsplaner,årsberetninger mv.47 89e. Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong>regnskab91 93g. MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere 17 88h. Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et frakommunen85 91i. Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et frakommunen51 87j. Henvendelser fra forældre 85 87k. Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere 66 91l. Ledernetværk på tværs af institutioner/dagpleje57 90m. Tilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses<strong>og</strong>personaleuddannelse53 89n. Konsultative møder/supervision, herunder iforhold <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov87 91o. Anmodning om oplysninger/redegørelser 81 83p. Regelmæssige konsulentbesøg idagplejegrupper11 57q. Legestueordninger for dagplejere 9,3 54r. Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et 17 582
Tabel 2 Henviser <strong>til</strong> figur 1. Procentdel kommuner, der anvender forskellige i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et<strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunale/selvejende institutionerKommunale/selvejendeinstitutionerProcenta. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses<strong>med</strong>lemmer92 94b. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningen94 92c. Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter 97 91d. Opfølgning på virksomhedsplaner, årsberetningermv.93 93e. Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskab 100 94g. MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere 96 93h. Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen 86 92i. Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen 54 92j. Henvendelser fra forældre 99 92k. Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere 100 93l. Ledernetværk på tværs af institutioner/dagpleje 99 92m. Tilbud <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelse99 93n. Konsultative møder/supervision, herunder i forhold<strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov98 92o. Anmodning om oplysninger/redegørelser 98 91p. Regelmæssige konsulentbesøg i dagplejegrupper 44 50q. Legestueordninger for dagplejere 46 41r. Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et 18 51N3
Tabel 3 Henviser <strong>til</strong> figur 2. Procentdel kommuner, der anvender forskellige i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et<strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunal dagpleje.Kommunal dagplejeProcenta. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>kommunalbestyrelses<strong>med</strong>lemmer92 79b. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-) bestyrelser <strong>og</strong>forvaltningen91 75c. Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter 96 77d. Opfølgning på virksomhedsplaner, årsberetningermv.91 93e. Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong> regnskab 100 79g. MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere 91 93h. Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen 96 78i. Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et fra kommunen 84 77j. Henvendelser fra forældre 100 79k. Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere 100 79l. Ledernetværk på tværs af institutioner/dagpleje 96 78m. Tilbud <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses- <strong>og</strong>personaleuddannelse97 79n. Konsultative møder/supervision, herunder i forhold<strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov98 79o. Anmodning om oplysninger/redegørelser 97 78p. Regelmæssige konsulentbesøg i dagplejegrupper 90 80q. Legestueordninger for dagplejere 99 80r. Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et 18 49N4
Tabel 4 Henviser <strong>til</strong> figur 4. Procentdel kommuner, der anvender forskellige i<strong><strong>til</strong>syn</strong>et <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Dagplejelignende puljeordninger.DagplejelignendepuljeordningerProcentNa. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-)bestyrelser <strong>og</strong> kommunalbestyrelses<strong>med</strong>lemmer20 20b. Møder <strong>med</strong> deltagelse af (forældre-)bestyrelser <strong>og</strong> forvaltningen25 20c. Opfølgning <strong>og</strong> revision af aftaler/kontakter 44 18d. Opfølgning på virksomhedsplaner,årsberetninger mv.6 18e. Godkendelse <strong>og</strong> opfølgning på budgetter <strong>og</strong>regnskab53 19g. MUS-samtaler <strong>med</strong> ledere 0 20h. Anmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et frakommunen65 20i. Uanmeldte besøg som led i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et frakommunen65 20j. Henvendelser fra forældre 75 20k. Dial<strong>og</strong>møder <strong>med</strong> ledere 16 19l. Ledernetværk på tværs af institutioner/dagpleje15 20m. Tilbud om <strong>og</strong> deltagelse i intern ledelses<strong>og</strong>personaleuddannelse10 20n. Konsultative møder/supervision, herunder iforhold <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov50 20o. Anmodning om oplysninger/redegørelser 32 19p. Regelmæssige konsulentbesøg idagplejegrupper16 19q. Legestueordninger for dagplejere 30 20r. Andre former anvendt i <strong><strong>til</strong>syn</strong>et 13 16Tabel 5 Henviser <strong>til</strong> Figur 5. Kommunerne fordelt på hvor ofte de modtager henvendelserom råd <strong>og</strong> vejledning fra ledere <strong>og</strong> personale ansat i puljeordninger. Procent.InstitutionslignendepuljeordningerDagplejelignendepuljeordningerMindst én gang ugentligt 4 5Mindst én gang månedlig 27 5Mindst én gang i kvartalet 31 20Sjældnere end en gang ikvartalet33 60Aldrig 4 10Antal Kommuner 93 205
Tabel 6 Henviser <strong>til</strong> Figur 6. Samlet antal anmeldte <strong>og</strong> uanmeldte besøg i 2003 pr.institution eller dagpleje. ProcentKommunale/selvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerKommunaldagplejesDagplejelignendepuljeordningerIkke oplyst 12 7 11 5Mere end 8 besøg 5 1 48 56-8 besøg 2 2 22 03-5 besøg 32 20 12 52 besøg 19 23 4 251 besøg 22 33 3 45Ingen besøg 8 14 0 15Tabel 7 Henviser <strong>til</strong> Figur 7. Procentdel kommuner som har inddraget nedenståendeforhold i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunale institutioner <strong>og</strong> institutionslignendepuljeordningerKommunale/selvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerProcent N Procent Na. Kommunens målsætninger for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> 91 88 58 84b. Institutionens/dagplejens målsætninger 93 87 67 81c. Forældresamarbejde/forældreindflydelse 91 88 74 81d. De lokalemæssige faciliteter 97 88 80 81e. Udendørs faciliteter i forhold <strong>til</strong> alders- gruppen 94 88 77 82f. Personalenormering 86 86 69 81g. Samarbejde i personalegruppen 93 86 51 77h. Personalets faglige / personlige kvalifikationer 91 84 60 80i. Støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov 95 85 75 81j. Forældreklager 83 87 57 79k. Børnenes trivsel (de pædag<strong>og</strong>iske forhold) 100 81 86 79l. Sygdom blandt <strong>børn</strong>ene 66 85 35 80m. Sygdoms blandt personale 75 85 38 79n. Andre forhold 26 53 22 586
Tabel 8 Henviser <strong>til</strong> Figur 8. Procentdel kommuner som har inddraget nedenståendeforhold i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunal dagpleje <strong>og</strong> dagplejelignendepuljeordninger.Kommunal dagpleje Dagpleje-lignendepuljeordningerProcent N Procent Na. Kommunens målsætninger for <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong> 94 81 24 17b. Institutionens/dagplejens målsætninger 99 81 24 17c. Forældresamarbejde/forældreindflydelse 95 81 59 17d. De lokalemæssige faciliteter 94 81 71 17e. Udendørs faciliteter i forhold <strong>til</strong> alders- gruppen 94 81 77 17f. Personalenormering 81 77 35 17g. Samarbejde i personalegruppen 95 79 12 17h. Personalets faglige / personlige kvalifikationer 98 79 47 17i. Støtte <strong>til</strong> <strong>børn</strong> <strong>med</strong> særlige behov 96 81 59 17j. Forældreklager 85 82 31 16k. Børnenes trivsel (de pædag<strong>og</strong>iske forhold) 100 81 71 17l. Sygdom blandt <strong>børn</strong>ene 89 79 41 17m. Sygdoms blandt personale 86 78 24 17n. Andre forhold 26 53 8 13Tabel 9 Henviser <strong>til</strong> figur 9. Procentdel kommuner som har inddraget nedenståendeforhold i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunale /selvejendeinstitutioner <strong>og</strong> institutionslignende puljeordninger.Kommunale/SelvejendeinstitutionerInstitutionslignendepuljeordningerProcent N Procent Na. Udendørs sikkerhed, herunder lege-redskaber 98 85 72 82b. Indendørs sikkerhed (inventar, lege-redskaber,87 83 59 80legetøj mv.)c. Brandsikkerhed 85 84 63 80d. Hygiejneforhold 89 84 70 82e. Forsikringsmæssige forhold 68 80 37 79f. Andre forhold 21 52 12 527
Tabel 10 henviser <strong>til</strong> Figur 10. Procentdel kommuner som har inddraget nedenståendeforhold i deres <strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> sikkerhed <strong>og</strong> hygiejne i <strong>dag<strong>til</strong>bud</strong>. Kommunal dagpleje <strong>og</strong>dagplejelignende puljeordninger.KommunaldagplejeDagpleje-lignendepuljeordningerProcent N Procent Na. Udendørs sikkerhed, herunder lege-redskaber 96 82 77 17b. Indendørs sikkerhed (inventar, lege-redskaber,legetøj mv.)96 81 65 17c. Brandsikkerhed 68 81 35 17d. Hygiejneforhold 98 82 65 17e. Forsikringsmæssige forhold 70 80 19 16f. Andre forhold 27 52 8 138
Tabel 11 Henviser <strong>til</strong> figur 11. Procent kommuner hvor følgende forhold indgår i deresretningslinier for godkendelse af aftaler / kontrakter mellem forældre <strong>og</strong> <strong>børn</strong>epassereProcentNIndendørs indretning af lokaler 81,5 54Sikkerhed ved inventar / lokaler 87,3 55Adgang <strong>til</strong> udendørs faciliteter 78,2 55Børnepasserens ansættelsesforhold 78,2 55Børnepasserens personlige kvalifikationer 85,5 55Børnepasserens straffeforhold 47,3 55Forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie 49,1 55Børnepasserens relation <strong>til</strong> barnet / forældrene 59,3 54Børnepasserens øvrige opgaver for barnets forældre 62,3 53Andre forhold 33,3 399
Tabel 12 Henviser <strong>til</strong> Figur 12. Kommunerne fordelt efter hvor ofte de i gennemsnitmodtager henvendelser om råd <strong>og</strong> vejledning fra en <strong>børn</strong>epasser eller forældre vedr.pasningsordninger efter § 26. ProcentBørnepasser i forældreshjemBørnepasser uden forforældres hjemMindst én gang ugentligt 9,0 11,3Mindst én gang månedligt 14,9 6,5Mindst én gang i kvartalet 11,9 16,1Sjældnere end én gang i47,8 35,5kvartaletAldrig 16,4 30,8Antal kommuner=100 pct. 67 62Tabel 13 Henviser <strong>til</strong> Figur 13. Kommunerne fordelt på hvor ofte den kommunaleforvaltning aflægger besøg i en privat <strong>børn</strong>epasningsordning. Procent.Anmeldte besøg Uanmeldte besøg Anmeldte elleruanmeldt besøgMindst én gang om måneden 2,9 3,0 3 /4,5Mindst én gang i kvartalet 16,2 19,7 18 /28,9Mindst én gang hvert halve år 25,0 25,8 23 /34,8Mindst én gang om året 30,9 13,6 15 /22,7Sjældnere end én gang om året 7,4 12,1 3 /4,5Aldrig 17,6 25,8 4 /6,0Antal kommuner=100 pct. 68 66 6610
Tabel 14 Henviser <strong>til</strong> Figur 14. Procent kommuner hvor følgende forhold indgår i deres<strong><strong>til</strong>syn</strong> <strong>med</strong> private pasningsordningerAntal kommuner,Procent der har svareta. Indendørs indretning af lokaler 81,7 60b. Indendørs sikkerhed, herunder inventar 93,4 61c. Udendørs sikkerhed, herunder legeredskaber 82,0 61d. Andre sikkerhedshensyn (anvendelse af<strong>børn</strong>eseler soves<strong>til</strong>linger, legetøj,brandsikkerhed)68,9 61e. Hygiejne 69,4 62f. Børnepasserens personlige kvalifikationer 80,3 61g. Forhold ved <strong>børn</strong>epasserens familie 45,9 61h. Regelmæssige aktiviteter <strong>med</strong> barnet,herunder samvær <strong>med</strong> andre <strong>børn</strong> /private<strong>børn</strong>epassere/deltagelse i legestuei. Børnepasserens øvrige opgaver for barnetsfamiliej. Gennemgang af aftalen <strong>og</strong> ændringer heri,herunder aftalens fastsættelse af udbetalinger <strong>til</strong><strong>børn</strong>epasseren68,3 6061,3 6258,1 62k. Gennemgang af udbetalingskvitteringer <strong>til</strong><strong>børn</strong>epasseren41,0 61l. Andre forhold 31,1 4511