16 makroØKONOMIDet globale opsving har slået rodV<strong>er</strong>densøkonomien <strong>er</strong> blevet m<strong>er</strong>e modstandsdygtig siden årets start.Det globale opsving, d<strong>er</strong> i første omgangmåtte sætte sin lid til Asien, trækk<strong>er</strong> nu påmange motor<strong>er</strong>, <strong>og</strong> økonom<strong>er</strong>ne i <strong>Danske</strong>Markets Research (DMR) s<strong>er</strong> en pæn væksti alle v<strong>er</strong>dens region<strong>er</strong> i øjeblikket – medn<strong>og</strong>le få gældsplagede lande i Europa somde eneste undtagels<strong>er</strong>. Opsvinget <strong>er</strong> <strong>og</strong>såblevet m<strong>er</strong>e robust, når man s<strong>er</strong> på, hvadd<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> bag eft<strong>er</strong>spørgslen. Nemlig tegnpå stigende privatforbrug <strong>og</strong> faldende opsparing.Privatforbruget i USA har nu vist en pænfremgang to kvartal<strong>er</strong> i træk. Og i euroområdet<strong>er</strong> d<strong>er</strong> <strong>og</strong>så opmuntrende tegn på, atforbrug<strong>er</strong>ne i stigende grad <strong>er</strong> kommet tillomm<strong>er</strong>ne h<strong>er</strong> i begyndelsen af 2011. I Asien<strong>er</strong> forbruget all<strong>er</strong>ede nu relativt stærkt,<strong>og</strong> Kina kan f.eks. opvise en forbrugsvækstpå omkring 10 pct. om året.Positivt <strong>er</strong> det <strong>og</strong>så, at eft<strong>er</strong> at virksomhed<strong>er</strong>nei læng<strong>er</strong>e tid har fokus<strong>er</strong>et på atslanke sig <strong>og</strong> nedbringe gælden, nu har fåetmod på at invest<strong>er</strong>e igen med de langsigtedevækstmulighed<strong>er</strong> for øje.En anden vigtig faktor <strong>er</strong> <strong>og</strong>så, at lag<strong>er</strong>beholdning<strong>er</strong>ne<strong>er</strong> relativt lave, da mangevirksomhed<strong>er</strong> satte lag<strong>er</strong>opbygningen pålavt blus i 2010 i forbindelse med eurokrisen– <strong>og</strong> en del blev taget på sengen, da d<strong>er</strong>kom liv i eft<strong>er</strong>spørgselen i andet halvår.Afgørende for opsvingets vid<strong>er</strong>e udvikling<strong>og</strong> holdbarhed bliv<strong>er</strong> det i høj grad omledighedskurven for alvor knækk<strong>er</strong>. Det <strong>er</strong>d<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> DMR-økonom<strong>er</strong>nes vurd<strong>er</strong>ing udsigttil. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> en klar stigende optimisme i<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vslivet, d<strong>er</strong> afspejl<strong>er</strong> sig bl.a. i de stigendeinvest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>, men det <strong>og</strong>så opløftende,at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> udsigt til økonomisk vækst ov<strong>er</strong>normalen i de fleste lande, <strong>og</strong> at produktivitetenmange sted<strong>er</strong> <strong>er</strong> presset til det yd<strong>er</strong>ste– ikke mindst i USA. Samtidig peg<strong>er</strong> enrække arbejdsmarkedsindikator<strong>er</strong> (PMI,virksomhed<strong>er</strong>nes jobforventning<strong>er</strong>, forbrug<strong>er</strong>nessyn på arbejdsmarkedet m.v.) <strong>og</strong>så påen klar styrkelse af arbejdsmarkedet forude.DMR men<strong>er</strong>, at ledigheden har toppetbåde i USA <strong>og</strong> euroområdet, <strong>og</strong> økonom<strong>er</strong>nevent<strong>er</strong>, at den fald<strong>er</strong> langsomt i hele 2011<strong>og</strong> ind i 2012. I USA ventes ledigheden at nåned på 8½ % ved udgangen af 2011 eft<strong>er</strong> atvære toppet på 10,1 % i oktob<strong>er</strong> sidste år. Ieuroområdet ventes et fald i ledigheden til9,6 % det kommende år, <strong>og</strong> i Asien <strong>er</strong> ledighedenall<strong>er</strong>ede begyndt at falde eft<strong>er</strong> en p<strong>er</strong>iodemed høj vækst.Den m<strong>er</strong>e bredt fund<strong>er</strong>ede økonomiskevækst <strong>og</strong> vendingen på arbejdsmarkedet betyd<strong>er</strong>,at den globale økonomi <strong>er</strong> blevet m<strong>er</strong>emodstandsdygtig ov<strong>er</strong> for negative chok. OgDMR-økonom<strong>er</strong>ne forvent<strong>er</strong>, at det globaleopsving hold<strong>er</strong> sig på sporet ind i 2012, mend<strong>er</strong> <strong>er</strong> udsigt til en m<strong>er</strong>e afdæmpet vækst i2. halvår 2011. Det skyldes, at opstramningenaf finanspolitikken vil begynde at kunnemærkes, samtidig med at vækstbidragetfra lagrene aftag<strong>er</strong>, når lagrene nærm<strong>er</strong> siget passende niveau. Effekten af de finanspolitiskestramning<strong>er</strong> i USA forstærkes i 2012<strong>og</strong> vil d<strong>er</strong>med trække den samlede vækstned. Men den tid, den sorg. Lige nu <strong>er</strong> detvigtigt, at det globale opsving hold<strong>er</strong> kursen.
17Goldman Sachs defin<strong>er</strong><strong>er</strong> nye vækstmarked<strong>er</strong>Invest<strong>er</strong>ingsbanken defin<strong>er</strong><strong>er</strong>fire nye lande blandt v<strong>er</strong>densmest dynamiske økonomi<strong>er</strong>som supplement til BRIK.Goldman Sachs (GS) defin<strong>er</strong>ede begrebetBRIK i 2003 om Brasilien, Rusland, Indien<strong>og</strong> Kina som en salgbar betegnelse for n<strong>og</strong>leaf klodens mest folk<strong>er</strong>ige lande, d<strong>er</strong> ville fåen betydelig rolle i v<strong>er</strong>densøkonomien medtiden <strong>og</strong> være oplagte invest<strong>er</strong>ingsområd<strong>er</strong>.Forventningen holdt stik. Det har været ensærdeles god forretning at købe akti<strong>er</strong> i BRIK.De fire vidt forskellige lande præg<strong>er</strong> i dag v<strong>er</strong>denpå mange forskellige måd<strong>er</strong> <strong>og</strong> har gangpå gang ov<strong>er</strong>rasket alle med d<strong>er</strong>es vækstrat<strong>er</strong>.I 2010 voksede BRIK med 8,5 pct. i snit <strong>og</strong>i 2009 midt i den værste globale krise i årti<strong>er</strong>voksede BRIK ufortrødent med 5,5 pct. I2010 fortrængte Kina Japan fra pladsen somv<strong>er</strong>dens næststørste økonomi – fem år tidlig<strong>er</strong>eend forudset af GS – <strong>og</strong> Kina <strong>er</strong> nu ligeså stor som de tre andre BRIK-lande tilsammen.Brasilien har en økonomi, d<strong>er</strong> næstenmatch<strong>er</strong> Italiens, hvilket ikke var forventetfør omkring 2025. Og Indien <strong>og</strong> Rusland <strong>er</strong>ikke langt eft<strong>er</strong>.BRIK som helhed har en størrelse svarendetil 80 pct. af USA’s økonomi, <strong>og</strong> am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>neventes at blive ov<strong>er</strong>halet på et tidspunkti dette årti, mens Kina alene vil nåen størrelse omkring 2/3 af USA. I 2020 vilBRIK tegne sig for knap halvdelen af væksteni global BNP.Nye vækstmarked<strong>er</strong>Men d<strong>er</strong> <strong>er</strong> andre udviklingsøkonomi<strong>er</strong> ien rivende udvikling, som <strong>og</strong>så vil spilleen stadig større rolle i den globale økonomi- <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le m<strong>er</strong>e end andre. GS men<strong>er</strong>, atden traditionelle opdeling mellem udvikledelande <strong>og</strong> Em<strong>er</strong>ging Markets ikke læng<strong>er</strong>egiv<strong>er</strong> en tilstrækkelig god afspejling af denglobale økonomis natur.GS har d<strong>er</strong>for udvalgt n<strong>og</strong>le lande i Em<strong>er</strong>gingMarkets univ<strong>er</strong>set – n<strong>og</strong>le som tegn<strong>er</strong>sig for mindst 1 pct. af global BNP – <strong>og</strong> kaldtdem Growth Markets. Udov<strong>er</strong> de fire BRIKlande<strong>er</strong> d<strong>er</strong> fire andre lande, d<strong>er</strong> opfyld<strong>er</strong>dette krit<strong>er</strong>ium pt.: Mexico, Korea, Tyrkiet<strong>og</strong> Indonesien.Ov<strong>er</strong>ordnet set <strong>er</strong> det disse lande, som eft<strong>er</strong>GS’ vurd<strong>er</strong>ing har de bedste p<strong>er</strong>spektiv<strong>er</strong>for at opleve stigende produktivitet und<strong>er</strong>støttetaf favorabel dem<strong>og</strong>rafi <strong>og</strong> d<strong>er</strong>foren hurtig<strong>er</strong>e vækstrate end det globale gennemsnit.Yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e karakt<strong>er</strong>istika til atskelne Vækstmarked<strong>er</strong> fra Em<strong>er</strong>ging Markets<strong>er</strong> vækstmiljøet såvel som niveauet forfinansiel udvikling <strong>og</strong> adgangsmulighed<strong>er</strong>nefor investor<strong>er</strong>ne.Jim O’Neill, cheføkonom i GS, men<strong>er</strong>, atinvestor<strong>er</strong> bør se på dem uden de traditionell<strong>er</strong>isikobrill<strong>er</strong>.”Investor<strong>er</strong>ne skal i stigende grad tænkepå de otte Growth Markets på en andenmåde, end de plej<strong>er</strong> at gøre om udviklingsøkonomi<strong>er</strong>– dvs. de skal ikke ses som risikableinvest<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> i tillæg til en k<strong>er</strong>neporteføljeaf udviklede økonomi<strong>er</strong>,” sig<strong>er</strong> JimO’Neill.Forbrug<strong>er</strong>ne i Growth Markets <strong>er</strong> afgørendeUSA’s forbrug<strong>er</strong>e har spillet en meget afgørend<strong>er</strong>olle for v<strong>er</strong>densøkonomien i de senesteårti<strong>er</strong>, ikke mindst det sidste. Ikke blotudgjorde det am<strong>er</strong>ikanske privatforbrug 72pct. af USA’s BNP, da økonomien var i højestegear, men det svarede <strong>og</strong>så til ikke mindreend 21 pct. af global BNP. I dag, hvor ledighedenstadig <strong>er</strong> høj, 23 pct. af boligej<strong>er</strong>ne<strong>er</strong> teknisk insolvente, <strong>og</strong> anden gæld stadigtyng<strong>er</strong> dem, så <strong>er</strong> am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>ne ikke så villigetil at bruge penge som før. Hvordan skalv<strong>er</strong>den så klare sig?Det <strong>er</strong> Goldman Sachs (GS) ikke i tvivl om.BRIK <strong>og</strong> de fire andre Growth Markets (<strong>og</strong>andre N11-lande) skal nok sørge for m<strong>er</strong>e endat opveje et svag<strong>er</strong>e USA-forbrug. GS forvent<strong>er</strong>,at BRIK-s forbrug<strong>er</strong>e vil udgøre en lige såstor købekraft som am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>ne ved udgangenaf dette årti. Sammenlagt vil BRIK-forbrugeti reale t<strong>er</strong>m<strong>er</strong> kunne vokse med 1.000mia. USD årligt frem til 2025 (nominelt 1.500-2.000 mia. USD årligt). Men <strong>og</strong>så de andreGrowth Markets – Mexico, Tyrkiet, Indonesien<strong>og</strong> Korea vil opleve stærk vækst i middelklassen,dens købekraft <strong>og</strong> d<strong>er</strong>med forbruget.Væksten i mellem- <strong>og</strong> højindkomst klasseni BRIK <strong>og</strong> N11 vil blive den afgørendedrivkraft for forbruget de nærmeste årti<strong>er</strong>. Itakt med at folk øg<strong>er</strong> d<strong>er</strong>es indkomst<strong>er</strong>, fårde bedre råd til forskellige var<strong>er</strong> <strong>og</strong> ydels<strong>er</strong><strong>og</strong> eft<strong>er</strong>spørgselen eft<strong>er</strong> dem vil accel<strong>er</strong><strong>er</strong>e.Det vil først <strong>og</strong> fremmest ramme tre sektor<strong>er</strong>:Varige forbrugsgod<strong>er</strong> (især bil<strong>er</strong>); luksusvar<strong>er</strong>samt rejs<strong>er</strong> <strong>og</strong> turisme (især luftfart).Kina <strong>er</strong> all<strong>er</strong>ede blevet v<strong>er</strong>dens størstebilmarked. I løbet af 10 år kan det blive v<strong>er</strong>densstørste marked for luftfart <strong>og</strong> om 15 årdet største for lukusvar<strong>er</strong>.”Selv om mulighed<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> mange <strong>og</strong> megetkomplekse, så tror vi, at væksten i forbrug<strong>er</strong>nei BRIK <strong>og</strong> N11 <strong>er</strong> en af de vigtigste strategiskehistori<strong>er</strong> i vores tid,” sig<strong>er</strong> Jim O’Neill.Euroaftalen <strong>er</strong> et vigtigt skridtForud for EU topmødet, d<strong>er</strong> fandt sted 24.-25.marts (eft<strong>er</strong> redaktionens slutning) lykkedesdet ov<strong>er</strong>raskende for landene at nå frem tilen aftale, som i hovedtræk <strong>er</strong> ganske positiv:1) Lånekapaciteten udvides til 500 mia. EUR2) European Financial Stability Facility(EFSF) får lov til at købe obligation<strong>er</strong> idet primære marked. Det kan vise sig atvære en hjælp for Portugal.3) Renten blev sænket på Grækenlands lån.Græk<strong>er</strong>ne indvilligede i at sælge statsejedeaktiv<strong>er</strong> til en værdi af 50 mia. EUR.Irlands rente blev ikke sænket. Ir<strong>er</strong>nenægtede af sænke selskabsskatten, d<strong>er</strong>med 12,5 pct. <strong>er</strong> den klart laveste i Euroland<strong>og</strong> hele EU.4) D<strong>er</strong> blev oprettet en europagt, som <strong>er</strong> enrevid<strong>er</strong>et v<strong>er</strong>sion af the CompetitivenessPact. En introduktion af de fiskale regl<strong>er</strong>i de nationale lovgivning<strong>er</strong> <strong>er</strong> det vigtigsteskridt h<strong>er</strong>.Indholdet af aftalen, hvis detalj<strong>er</strong> blev endeligtfastlagt på EU topmødet, <strong>er</strong> særligtpositiv for Portugal, men <strong>og</strong>så for Spanien<strong>og</strong> Grækenland, mens den får mindre betydningfor Irland.Økonom<strong>er</strong>ne i <strong>Danske</strong> <strong>Bank</strong> men<strong>er</strong>, atdette kan blive et vendepunkt for gældskrisenmed bedre betingels<strong>er</strong> for Grækenland,bedre instrument<strong>er</strong> til at hjælpe Portugal <strong>og</strong>fl<strong>er</strong>e penge på bordet til Spanien. Og sådanblev den <strong>og</strong>så modtaget, idet de fire problemlandesrentespænd til Tyskland blevindsnævret ganske pænt, mindst for Irland.Men problemet <strong>er</strong> langt fra løst endnu.Når alt komm<strong>er</strong> til alt indeholdt aftalenikke m<strong>er</strong>e end hvad, man kunne forventegivet den alvorlige situation <strong>og</strong> nødvendighedenaf at ov<strong>er</strong>bevise de finansiellemarked<strong>er</strong> om, at d<strong>er</strong> gøres n<strong>og</strong>et ved sagen.Og vis<strong>er</strong> det sig, at situationen udvikl<strong>er</strong> sigværre i Spanien ell<strong>er</strong> Italien, så kan den nyeaftale vise sig utilstrækkelig.