[pdf] Ergoterapeut på et forsorgshjem
[pdf] Ergoterapeut på et forsorgshjem
[pdf] Ergoterapeut på et forsorgshjem
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
fagligtForsorgshjem<strong>Ergoterapeut</strong> på <strong>et</strong> <strong>forsorgshjem</strong>Arbejd<strong>et</strong> med hjemløse kræver tålmodighed og rummelighed. D<strong>et</strong> er spændende oglærerigt, og jeg forundres gang på over, hvordan liv<strong>et</strong> også kan håndteres og forstås.Men d<strong>et</strong> vigtigste er oplevelsen af, hvordan ergoterapeutiske redskaber kan fremmeaktivit<strong>et</strong>, der kan være med til at skabe forandring hos de hjemløseBente Wurtz Jochumsen, ergoterapeut,MSA Beskæftigelsesenheden, Forsorghjemm<strong>et</strong> Østervang”Jamen Bente, jeg klarer jo mig selv, d<strong>et</strong>var jo nog<strong>et</strong> and<strong>et</strong>, da jeg gik på gaden…nu klarer jeg min lejlighed og fårnog<strong>et</strong> at spise hver dag. Jeg får min kontanthjælpog laver nog<strong>et</strong> for den, når jegbliver sat i aktivering.”Sådan lyder en af de mange bemærkninger,der har rykk<strong>et</strong> ved min begrebsverdeni d<strong>et</strong> sidste halve år, hvor jeg hararbejd<strong>et</strong> i en beskæftigelsesenhed tilknytt<strong>et</strong><strong>et</strong> <strong>forsorgshjem</strong>.Et <strong>forsorgshjem</strong>, en §94 institution,er en midlertidig boform for mennesker,der er funktionelt hjemløse. 1 Herbor mennesker med meg<strong>et</strong> forskelligeog individuelle problematikker. Dekommer med forskellig baggrund ogoplevelser af, hvad <strong>et</strong> godt liv er, oghvad d<strong>et</strong> vil sige at klare sig selv.Nogle har lev<strong>et</strong> <strong>et</strong> tilsyneladende almindeligtliv, indtil tråden bristede, ogde ikke længere kunne få hjemm<strong>et</strong> til atfungere. Andre har lev<strong>et</strong> på institutioneller hos plejeforældre d<strong>et</strong> meste af deresliv. Nogle er smidt ud hjemmefra ien ung alder og har derefter lev<strong>et</strong> d<strong>et</strong>meste af liv<strong>et</strong> på forskellige <strong>forsorgshjem</strong>.Mange er misbrugere af forskelligslags, mange er kriminelle, psykisk sygeeller personlighedsforstyrrede, og rigtigmange er flere ting på en gang. Noglehar endvidere hjerneskade og/eller andrefølgesygdomme forårsag<strong>et</strong> af misbrug.Fælles for alle er, at de selv kommer ogbanker på døren og beder om hjælp.Kend<strong>et</strong>egnende for dem er, at de ved ankomstener forvirrede, rodløse, ensommeog meg<strong>et</strong> sårbare. Deres hverdag harhidtil vær<strong>et</strong> fyldt med at kæmpe foroverlevelse. De har lev<strong>et</strong> i nu<strong>et</strong>, styr<strong>et</strong> afderes indre ur/stemninger med sans forat dække behov, de har her og nu.BeskæftigelsesenhedenNår de kommer på <strong>forsorgshjem</strong>, hvorman kan holde varmen, er d<strong>et</strong> ikkenødvendigt at bruge energi og opfindsomhedpå d<strong>et</strong>. Hvad skal man så stilleop med dagen?De ses ofte slentre omkring, handleog udveksle tjenester med hinanden.De drikker utallige kopper kaffe, mensde ryger den ene smøg efter den anden.Der bliver talt om alt d<strong>et</strong>, personal<strong>et</strong>gør forkert. De er rastløse og svære at fåtil at tage ansvar for and<strong>et</strong> end dagen idag. Deres hidtidige rutiner med overlevelseer tag<strong>et</strong> fra dem og nye rutinerskal indarbejdes.I beskæftigelsesenheden på <strong>forsorgshjem</strong>m<strong>et</strong>,hvor jeg er ansat som ergoterapeut,tror vi på, at d<strong>et</strong> er godt at havenog<strong>et</strong> at lave i hverdagen.At de, der har viljen og lysten, harmuligheden, og at man har pligt til atbruge de evner, man har.Vi vil gerne hjælpe brugerne af værksted<strong>et</strong>med at finde disse evner. Vi tilbyderfor eksempel produktionsaktivit<strong>et</strong>er,motionsaktivit<strong>et</strong>er og hobbyb<strong>et</strong>onedeaktivit<strong>et</strong>er.Her kommer den ergoterapeutiskeudfordring: Hvordan får vi mennesker,som i øjeblikk<strong>et</strong> ikke har viljen og lystentil at deltage i andre aktivit<strong>et</strong>er enddem, der har med overlevelse at gøre, igang med at lave nog<strong>et</strong> and<strong>et</strong>?UdviklingszonerDen første udfordring ligger i at få lav<strong>et</strong>en aftale med mennesker, som i lang tidhar lev<strong>et</strong> efter deres eg<strong>et</strong> indre ur og behov.Derefter kommer udfordringen i atfinde den nærmeste udviklingszone fordem. Hele tiden skal man huske, at deer meg<strong>et</strong> skrøbelige og ofte er flove overderes situation. De er på grund af stigmatiseringfra samfund<strong>et</strong> på vagt overforenhver bemærkning, som kan opfattesnedgørende. Derfor er d<strong>et</strong> vigtigtfor mig at have en indfaldsvinkel, derhandler om d<strong>et</strong>, de kan/har kunn<strong>et</strong> ellerønsker at kunne, uden risiko for nederlag.20 l ergoterapeuten l februar 2007
fagligtForsorgshjemArbejd<strong>et</strong> med hjemløse kræver tålmodighedog rummelighed. D<strong>et</strong> er spændendeog lærerigt, og jeg forundresgang på gang over, hvordan liv<strong>et</strong> ogsåkan håndteres og forstås.Men d<strong>et</strong> vigtigste er oplevelsen af,hvordan ergoterapeutiske redskaberkan fremme aktivit<strong>et</strong>, der kan væremed til at skabe forandring hos dehjemløse.Hvordan aktivit<strong>et</strong>erne kan være medtil at løfte og give overskud ved, at dehjemløse oplever, at de kan nog<strong>et</strong>, at deer nog<strong>et</strong> værd og føler sig accepter<strong>et</strong>.Case – KarlKarl er førtidspensionist, alkoholiker oglider af en kronisk somatisk sygdom.Han har d<strong>et</strong> sidste år lev<strong>et</strong> på forskellige<strong>forsorgshjem</strong>. Efter kort tids ophold iboenheden henvises han til beskæftigelsesenheden.Karl ønsker at arbejde irengøringen eller på træværksted. Efterfå dages beskæftigelse, har han imidlertidondt alle steder. D<strong>et</strong> gør ham rastløs,anspændt og øger drikk<strong>et</strong>rangen.For at afklare hvilke aktivit<strong>et</strong>er, derkan være relevante for Karl, og hvordande kan tilr<strong>et</strong>telægges, bliver den ergoterapeutiskeintervention udført ved, athan udfylder OSA (Occupational SelfAssesment), og MOHOs interessechecklistelaves.Ud fra OSA finder Karl frem til, athan vil prioritere at forandre på følgende:• blive bedre til at slappe af og befindesig godt• blive bedre til at gøre d<strong>et</strong> han behøverat gøre.• blive bedre til at klare sig i andre socialesammenhænge end han normaltfærdes i, så han kan skabe kontakteruden for misbrugsmiljø<strong>et</strong>.Aktivit<strong>et</strong>erUd fra interessechecklisten finder vifrem til, at følgende aktivit<strong>et</strong>er vil værerelevante for Karl i værkstedsregi:Køkkenaktivit<strong>et</strong>er. Afspænding/kropsbevidsthedstræning. Morgengåture.Undersøge hvordan han kan kommei gang med slægtsforskning og egnshistorie.Frimærkesamling og akvarelmaling.Desuden vil han gerne være medtil montagearbejde, da der er <strong>et</strong> godt socialtmiljø.Tiltagene ud fra d<strong>et</strong>te bliver:• Udarbejdelse af ugeskema indeholdendemontagearbejde, gåture, kropsbevidsthedtræning.• Indarbejdelse af hobbyb<strong>et</strong>onede aktivit<strong>et</strong>er,(i modsætning til de kraftb<strong>et</strong>onedeaktivit<strong>et</strong>er, som han ikke kanholde til mere) som han kan fortsættemed ved fraflytning fra institutionen,fremstilling af små r<strong>et</strong>ter mad til mellemmåltidertil resten af beboerne.• Udlevering af papirer om selvhjælpsgrupper,som d<strong>et</strong> er muligt at kommei kontakt med.• Undervisning i smertehåndtering,både teorier og indøvelse af rutiner,der kan holde smerteniveau<strong>et</strong> nede.• Der laves aftale om, at vi hjælper Karlmed at være opmærksom på, når haner på vej til at gøre d<strong>et</strong> modsatte afd<strong>et</strong>, “han behøver at gøre” for atkomme til at leve <strong>et</strong> liv i eg<strong>et</strong> hjem.D<strong>et</strong> går godt, der kommer flow i aktivit<strong>et</strong>erne,og Karl tager initiativ til atgøre nødvendige ting for sig selv, hvorpåusikkerheden for fremtiden opstår:Hvad vil der ske, når han skal flytte –Karl bliver rastløs, anspændt og fårdrikk<strong>et</strong>rang.InterventionIntervention består nu i, udover at fastholdeKarl i den opnåede døgnrytme, atkatalysere til at få udfyldt ulempeskema2 i forhold til drikk<strong>et</strong>rangen, og fåudfyldt kolonneskema 3 for at finde alternativertil drikkeri<strong>et</strong>. D<strong>et</strong> hjælpermed at holde drikk<strong>et</strong>rangen nede, mender er stadig stor rastløshed og anspændthedi Karl. Derfor bliver tankerneom at finde nyt n<strong>et</strong>værk ikke muligtat iværksætte. Der fokuseres i sted<strong>et</strong> påat bevare de færdigheder, Karl har.Karl tager <strong>et</strong> par drukture, men mødermod sædvane op igen og forsætterefter bedste evne.Tiden ind til flytning til ekstern boliger meg<strong>et</strong> svær for Karl, alligevel møderhan op hver dag i beskæftigelsesenheden.Ofte er han svær at få til and<strong>et</strong> endmontagearbejd<strong>et</strong>, en aktivit<strong>et</strong> som hannyder at få tiden til at gå med, fordi denkan drive tankerne på flugt.Der laves aftale om, at Karl ved udflytningkan blive ved med at komme ibeskæftigelsesenheden, så han kan bevar<strong>et</strong>rygheden i omgivelserne og aktivit<strong>et</strong>erneder, og der laves OSA revurdering.Revurderingen viser, at Karlvurderer, at han er blev<strong>et</strong> bedre til atgøre d<strong>et</strong>, han behøver at gøre, at han erblev<strong>et</strong> bedre til at slappe af og være godved sig selv, men at han skal arbejde videremed d<strong>et</strong>.D<strong>et</strong> aftales, at vi i udslusningstidenskal støtte Karl i forhold til ovenståendeog i at komme i gang med de hobbyb<strong>et</strong>onedeaktivit<strong>et</strong>er, han har få<strong>et</strong> tag<strong>et</strong>hul på samt i at komme i kontakt medmennesker uden for misbrugsmiljø<strong>et</strong>.Litteratur• Erwing Goffman, Stigma.• Carina Gerhardsson, Flow Theory• Robert Desjarlais, Shelter Blues.Noter1 Funktionelt hjemløs vil sige, at mangodt kan have <strong>et</strong> hjem, men atman af en eller anden grund ikkeformår at fungere i d<strong>et</strong>te hjem2 Værktøj fra kognitiv terapi3 do.•22 l ergoterapeuten l februar 2007