Dokumentation og international benchmarking af bygge - Danmarks ...
Dokumentation og international benchmarking af bygge - Danmarks ...
Dokumentation og international benchmarking af bygge - Danmarks ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Centrale problemstillingerVærdier fra regnskaber anses for at give den bedst mulige <strong>af</strong>spejling <strong>af</strong> denfaktiske produktion i markedspriser. I de nuværende beregninger <strong>af</strong> produktionen<strong>af</strong> boliger <strong>og</strong> private erhvervsbygninger benyttes imidlertid oplysningerom antal m 2 <strong>og</strong> m 2 -priser. Når antal m 2 <strong>og</strong> m 2 -priser anvendes er det nødvendigtat gøre en række antagelser - som er svære at måle i praksis - for atforetage beregningerne. Det drejer sig om følgende antagelser:• Kvaliteten <strong>af</strong> en m 2 er antaget konstant over tid.• Bygherrernes fortjeneste i forhold til omkostningerne (profitraten) erantaget konstant over tid.• Der er antaget en konstant ”produktivitetsfremgang” på 1 pct. om året,som antages at påvirke prisudviklingen pr. m 2 .Hvis disse antagelser ikke holder, så vil det i større eller mindre omfang påvirkekvaliteten <strong>af</strong> beregningerne <strong>af</strong> produktionen <strong>af</strong> boliger <strong>og</strong> private erhvervsbygningeri negativ retning.Den optimale løsningDet er vurderingen, at hvis målsætningen er den bedste opgørelse <strong>af</strong> produktionsværdierneopgjort i løbende priser, så vil regnskabsoplysninger, opdeltpå produktgrupper <strong>og</strong> suppleret med informationer om underentreprisernevia omkostningsundersøgelser <strong>af</strong> inputstrukturen, være løsningen.3.1.3. International <strong>benchmarking</strong>De udvalgte landeUfuldkommendokumentationDe lande, der er udvalgt til den <strong>international</strong>e <strong>benchmarking</strong>, er alle karakteriseretved, at de såvel er de lande, vi normalt sammenligner os med (deskandinaviske lande) som de lande, der ellers ligner os mest (Holland, England<strong>og</strong> Tyskland).For alle statistikkernes vedkommende viste det sig vanskeligt at fremsk<strong>af</strong>fefyldestgørende dokumentation fra de udvalgte lande, hvilket svækker <strong>og</strong>komplicerer sammenligningerne i n<strong>og</strong>en grad.3.1.3.1. Beskæftigede i <strong>bygge</strong>- <strong>og</strong> anlægsbranchenUdvalgte landeOpgørelser på mindredetaljeret niveauHolland, Sverige <strong>og</strong> Norge, se bilag 3.1.5.En nærmere undersøgelse viste, at de udvalgte lande alene opgør beskæftigelseni <strong>bygge</strong>- <strong>og</strong> anlægsbranchen som en delmængde <strong>af</strong> den samlede beskæftigelse,hvor Danmark opgør <strong>bygge</strong>beskæftigelsen på 9 brancher <strong>og</strong> 6 arbejdsarter,fx anlægsarbejde.<strong>Danmarks</strong> Statistik er således det eneste <strong>af</strong> de udvalgte lande, der udarbejderen selvstændig statistik over <strong>bygge</strong>beskæftigelsen.Hvad kan vi lære?Detaljeringsniveau: Da <strong>Danmarks</strong> Statistik opgør <strong>bygge</strong>beskæftigelsen på etmere detaljeret niveau, er der umiddelbart ikke n<strong>og</strong>et, vi som sådan kan lære<strong>af</strong> de lande, vi har valgt til denne undersøgelse.Personaleomsætning: I Sverige beregnes den samlede personaleomsætninggenerelt <strong>og</strong> i <strong>bygge</strong>riet gennem supplerende spørgsmål om nyansatte <strong>og</strong> fratrådtemedarbejdere i løbet <strong>af</strong> måneden. Dette initiativ er interessant, idet detbelyser en del <strong>af</strong> konjunkturen, der normalt ikke bliver dækket <strong>af</strong> andre statistikker.11