3.1 Udvikling i sygdomsmønsterDet vurderes, at cirka en tredjedelaf befolkningen lider af en eller flerekroniske sygdomme med åreforkalkningssygdommeinklusive hjertesygdomme,apopleksi og andresygdomme i nerve-systemet, kræftsygdomme,psykiske lidelser, kroniskelungesygdomme (primært KOL),diabetes og muskel- og skeletlidelserinklusive gigtsygdomme og osteoporosesom de dominerende.Hyppigheden af kroniske sygdomme ibefolkningen må beregnes ved ekstrapoleringfra befolkningsundersøgelsersom Glostrup og Østerbro undersøgelsernesamt sundheds- og sygeligheds-undersøgelserfra Statens Institutfor Folkesundhed, idet diagnose ogdiagnoserelateret ydelsesregistreringikke finder sted i almen praksis. Forsygdomme som diabetes, hvor en rækkemedicinske præparater kun anvendestil patienter med denne sygdom,kan der desuden hentes oplysningerfra det centrale medicinregister.Patienter med kroniske sygdomme læggerbeslag på 70 – 80 % af de ressourcer,der anvendes til sundhedsvæsenet.Med bedre behandlingsmuligheder,en stigende levealder og ændret aldersmæssigsammensætning af befolkningenvil antallet af patienter stige, og detvil føre til et stigende ressourcebehov.Problematikken er den samme forhele den industrialiserede del af verden,og det gælder overalt, at manførst i de senere år er gået ind i enmålrettet tilrettelæggelse af en fremadrettetstrategi som alternativ til enreaktiv tilpasning af ressourcer ogmedicinsk kapacitet.3.2 Initiativer på områdetDer er gennem de sidste ti år opstået enerkendelse af, at disse sygdomme medføreren ensartet problemstilling, og atløsning af denne forudsætter en tilpasningaf sundhedsvæsenets organisering.I rapporten ”Innovative Care forChronic Conditions” (4) fastslås det:■■■■at sygdomsmønsteret i alle udvikledelande nu er domineret afkroniske sygdommeat sundhedsvæsenets indsats genereltikke er blevet tilpasset deheraf affødte behovat der for flere af de kroniske sygdommeer gode muligheder forforebyggelse og behandling, menat disse muligheder ikke udnyttesat sundhedsvæsenet overvejendeer indrettet på akut episodisk behandling,mens der ved kroniskesygdomme er behov for en længerevarende,kontinuerlig indsats32 Kronisk Sygdom
I flere projekter, som eksempelvisDansk Almenmedicinsk Kvalitetsprojekt2 , m.fl. arbejdes med udviklingenaf ydelserne i praksissektoren,men der er kun begrænset viden omden samlede indsats i primærsektoreni forhold til de kroniske sygdomme,idet en systematisk registrering ogdokumentation som oven for anførtikke finder sted. Ydelser og medicinforbrugkan ikke relateres til denspecifikke sygdom, og der er derforikke mulighed for kvalitetssikring afindsatsen.Der er dokumentation for, at kun endel af de borgere, der lider af en ellerflere kroniske sygdomme, får en optimalbehandling, og at samordningenmellem sundhedsvæsenets sektorerikke fungerer hensigtsmæssigt i forløbetaf kroniske sygdomme.En række interventionsundersøgelser,hvor kontrolgruppen almindeligvisbehandles efter ”gældende retningslinier”eller ” i overensstemmelse mednationale anbefalinger” viser således,at der er en betydelig kvalitetskløftmellem interventionsgruppe og kontrolgruppe,som det eksempelvis sesved diabetes (5).Det fremgår, at organisatoriske ændringer,som sikrer overholdelse af evidensbaseredebehandlingsprogrammerog udnyttelse af patientens egneressourcer, medfører markante ændringeri sygdomsforløbet.Der er imidlertid veldokumenteredeproblemer i form af mangelfuldfastholdelse af både farmakologiskog ikke-farmakologisk behandling,f.eks. ved osteoporose, hjertesvigt ogdiabetes. Manglende vedligeholdelseaf den farmakologiske behandlingved hjertesvigt er en hyppig årsag tilsygdomsforværring og genindlæggelsei sygehus (6). En mangelfuld2 DAK (Det Almenmedicinske Kvalitetsprojekt) aktiviteter i relation til kronisk sygdom:DAK A, Indikatorprojektet: Diabetes indikatorer, som dels omfatter NIP’s indikatorsæt, delsindikatorer, som er specifikke for almen praksis.DAK B IT:”Link” modulet, som via diagnosekodning henter tværfaglige instrukser på www.Sundhed.dk. (individuel beslutningsstøtte). Er netop blevet implementeret.DAK B IT:”Datafangst modul”, som indsamler oplysninger fra den praktiserende læges journal..Projekter er afhængig af oprettelse af en almenmedicinsk database. Denne skal videresendede relevante indikatorer til NIP, som udgør en delmængde af de indsamlede data.DAK C – patientperspektivet: Et pilotprojekt vedr. KOL, hvor man lavede fokusgruppeinterviewsom patientperspektivet.DAK D – ”patientforløb”: Der anbefales udviklet standarder og indikatorer.DAK D anbefaler, at overenskomstens parter forholder sig til behovet for, at den praktiserendelæge arbejder proaktivt af betydning for kroniske patienter.Kronisk Sygdom 33
- Page 1: KRONISK SYGDOMPatient, sundhedsvæs
- Page 4 and 5: Kronisk sygdom. Patient, sundhedsv
- Page 6 and 7: 4 Kronisk Sygdom
- Page 8 and 9: 4 Økonomiske incitamenter og kvali
- Page 10 and 11: 1 Resume og anbefalingerForløbet a
- Page 12 and 13: omkontrol og et reduceret behov for
- Page 14 and 15: lingen, herunder bivirkninger ogkom
- Page 16 and 17: Dette kan f.eks. omfatte roller og
- Page 18 and 19: liggende struktur findes velegnet,
- Page 20 and 21: HandlingDer opstilles objektive kri
- Page 22 and 23: BegrundelseEn individuelt tilpasset
- Page 24 and 25: tivation for egenomsorg. Det sammeg
- Page 26 and 27: 1.4.3 Epidemiologisk monitoreringog
- Page 28 and 29: 2 Rapportens udarbejdelseSundhedsst
- Page 30 and 31: ■■■■■Ældrechef Thorkild
- Page 32 and 33: ■■■■Fuldmægtig Martin Thor
- Page 36 and 37: farmakologisk og adfærdsregulerend
- Page 38 and 39: 3.4 SundhedsstyrelsensopgaveSundhed
- Page 40 and 41: CCM kan betegnes som værende holis
- Page 42 and 43: 3.5.1.1 Implementering af CCMI litt
- Page 44 and 45: på KOL (30) og kan også finde anv
- Page 46 and 47: 3.6 Referencer1. www.dgma.dk. Tvær
- Page 48 and 49: A new engineering/ healthcarepartne
- Page 50 and 51: nerne skal medfinansiere egne borge
- Page 52 and 53: erhverv, der dog indeholder en råd
- Page 54 and 55: 4.4 Initiativer til forbedringaf in
- Page 56 and 57: 4.4.3 British ColumbiaI den Canadis
- Page 58 and 59: issues” Int. J. Quality in Health
- Page 60 and 61: licensforpligtelse, formidle overs
- Page 62 and 63: BegrundelseDer er en betydelig soci
- Page 64 and 65: gen på baggrund af de indberettede
- Page 66 and 67: 6 Sundhedsvæsen6.1 Anbefaling vedr
- Page 68 and 69: onsniveau. Denne varetagerden overo
- Page 70 and 71: hedsprofessioner, både fører til
- Page 72 and 73: andet sundhedspersonale overvejes.D
- Page 74 and 75: En diagnoseregistrering er forudsæ
- Page 76 and 77: ter af mindre egenbetaling ellerand
- Page 78 and 79: Evalueringen viste, at:■■■For
- Page 80 and 81: tion, der naturligt påhviler den p
- Page 82 and 83: 8. Young S: Case managementand tele
- Page 84 and 85:
self-care behaviour in patientswith
- Page 86 and 87:
7 Samfund7.1 Anbefalinger13.1.1 Mot
- Page 88 and 89:
overvejende på borgere med kronisk
- Page 90 and 91:
centre/aktivitetscentre, lokalrådo
- Page 92 and 93:
12. Fremtidens sygepleje i kommuner
- Page 94 and 95:
kroniske sygdomme. Somgrundlag herf
- Page 96 and 97:
■■Kvalitetsudvikling på tværs
- Page 98 and 99:
Den konkrete indholdsmæssigeog tek
- Page 100 and 101:
For at understøtte patientens akti
- Page 102 and 103:
8.4.1.1.2 Nationale standarder- GEP
- Page 104 and 105:
Det må derfor sikres, at monitorer
- Page 106:
104 Kronisk Sygdom