Formålet med Tryksårpakken er at forebygge tryksår ... - Sikker Patient
Formålet med Tryksårpakken er at forebygge tryksår ... - Sikker Patient
Formålet med Tryksårpakken er at forebygge tryksår ... - Sikker Patient
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Formålet</strong> <strong>med</strong> <strong>Tryksårpakken</strong> <strong>er</strong><strong>at</strong> <strong>forebygge</strong> <strong>tryksår</strong> d<strong>er</strong> <strong>er</strong>opstået und<strong>er</strong> indlæggelse.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus sætt<strong>er</strong> ambitiøse målfor p<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>heden og tilbyd<strong>er</strong> metod<strong>er</strong> til<strong>at</strong> minim<strong>er</strong>e antallet af skad<strong>er</strong> og unødigedødsfald.V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 2011
IndledningProjektet P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus <strong>er</strong> etsamarbejde mellem TrygFonden, DanskeRegion<strong>er</strong> og Dansk Selskab forP<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>hed. Ambitionen <strong>er</strong>, <strong>at</strong> udvalgtesygehuse dokument<strong>er</strong><strong>er</strong>, <strong>at</strong> de ov<strong>er</strong>bevisendeog hurtigt kan forbedre p<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>heden <strong>med</strong>reduktion i 30-dagesmortalitet og reduktion iantallet af utilsigtede skad<strong>er</strong> ogsygehus<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vede komplik<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> sominfektion<strong>er</strong> og <strong>tryksår</strong>. Mortaliteten måles <strong>med</strong>HSMR, og antallet af skad<strong>er</strong> måles <strong>med</strong> GlobalTrigg<strong>er</strong> Tool (GTT). Idet mange forhold harbetydning for såvel skad<strong>er</strong> som dødelighed,sættes endvid<strong>er</strong>e en række delmål.Opfyldelsen af disse delmål skal bidrage til <strong>at</strong>opnå de ov<strong>er</strong>ordnede mål.Forbedringen sk<strong>er</strong> ved, <strong>at</strong> en række kliniske ogorganis<strong>at</strong>oriske pakk<strong>er</strong> gennemføres i praksis.Forudsætningen h<strong>er</strong>for <strong>er</strong> en fokus<strong>er</strong>etledelsesinds<strong>at</strong>s. Indholdet i pakk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong>afstemt <strong>med</strong> Den Danske Kvalitetsmodel,sådan <strong>at</strong> d<strong>er</strong> <strong>er</strong> mulighed for syn<strong>er</strong>gi <strong>med</strong> detøvrige kvalitetsarbejde på sygehusene.Filosofien bag de kliniske pakk<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>at</strong> samle enrække int<strong>er</strong>vention<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> hv<strong>er</strong> især <strong>er</strong> udtryk forbest practice og formodes samlet set <strong>at</strong> give etbedre klinisk result<strong>at</strong>. D<strong>at</strong>a fra både Op<strong>er</strong><strong>at</strong>ionLife og fra Det N<strong>at</strong>ionale Indik<strong>at</strong>orprojekt, NIPvis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> det i mange tilfælde kun <strong>er</strong> halvdelen afalle p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>ne, som får alle element<strong>er</strong> af enrekommand<strong>er</strong>et behandling. D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> detnødvendigt <strong>at</strong> arbejde for, <strong>at</strong> den rette behandlinggives til rette p<strong>at</strong>ient på det rette tidspunkt. Veden system<strong>at</strong>isk og konsekvent anvendelse af alleelement<strong>er</strong> i en pakke tilbydes p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>behandling og pleje, relevant for d<strong>er</strong>es situ<strong>at</strong>ion.Tanken <strong>er</strong>, <strong>at</strong> alle element<strong>er</strong> i en pakke udføres,<strong>med</strong> mindre d<strong>er</strong> <strong>er</strong> kontraindik<strong>at</strong>ion h<strong>er</strong>for.Dansk Selskab for P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>hed ønsk<strong>er</strong> <strong>at</strong>takke de int<strong>er</strong>n<strong>at</strong>ionale organis<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> ogkampagn<strong>er</strong> for <strong>at</strong> stille viden ogkampagnem<strong>at</strong><strong>er</strong>iale til rådighed for P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>tSygehus.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus <strong>er</strong> et samarbejde mellem TrygFonden, DanskeRegion<strong>er</strong> og Dansk Selskab for P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>hed og udføres <strong>med</strong> eksp<strong>er</strong>tbistandfra det am<strong>er</strong>ikanske Institute for Healthcare Improvement.BaggrundTryksår <strong>er</strong> læsion<strong>er</strong> af hud og und<strong>er</strong>liggende væv forårsaget af læng<strong>er</strong>evarende,uaflastet tryk ell<strong>er</strong> shear (vævsforskydning). Tryksår inddeles i grad 1-4 eft<strong>er</strong> dybde:Grad 0 hyp<strong>er</strong>æmi, hvor rødmen forsvind<strong>er</strong> ved fing<strong>er</strong>tryk.Grad 1 hyp<strong>er</strong>æmi, hvor rødmen ikke forsvind<strong>er</strong> ved fing<strong>er</strong>tryk.Grad 2 delhudstab ell<strong>er</strong> bulladannelse.Grad 3 fuldhudstab.Grad 4 fuldhudstab, d<strong>er</strong> går ned til und<strong>er</strong>liggende knogle, <strong>med</strong> tab af allevævslag 1,2 .Langt de fleste <strong>tryksår</strong>, d<strong>er</strong> opstår und<strong>er</strong> indlæggelse, <strong>med</strong> enkelte undtagels<strong>er</strong>, fx<strong>tryksår</strong> hos t<strong>er</strong>minale, ekstremt afmagrede p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, anses for <strong>at</strong> kunne <strong>forebygge</strong>s 3 .P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20112
En række faktor<strong>er</strong> kan øge risikoen for <strong>tryksår</strong>, fx bevidsthedssvækkelse,åreforkalkning, blodmangel, urininkontinens, dehydr<strong>er</strong>ing og und<strong>er</strong><strong>er</strong>næring. Tryksåropstår hyppigt ved immobilis<strong>er</strong>ing fx i forbindelse <strong>med</strong> sengeleje, ved akutsygdom/skade. Tryksår <strong>er</strong> i p<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>hedssammenhæng højrelevant, da de ofteopstår und<strong>er</strong> behandling for anden lidelse og således påføres p<strong>at</strong>ienten afsundhedsvæsenet. Udenlandske kild<strong>er</strong> angiv<strong>er</strong> forekomsten af <strong>tryksår</strong> til 0,4-38 % hosakut indlagte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>. Danske prævalensund<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> har vist <strong>at</strong> 13-43 % af deindlagte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> havde <strong>tryksår</strong> 2,4 . En int<strong>er</strong>n<strong>at</strong>ional prævalensund<strong>er</strong>søgelse fandt <strong>at</strong>15.2 % af p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>ne havde <strong>tryksår</strong>, og h<strong>er</strong>af var halvdelen (7,3 %) opstået und<strong>er</strong>sygehusindlæggelse 1 . Incidensen af <strong>tryksår</strong> <strong>er</strong> i et am<strong>er</strong>ikansk studie anført til 7 %blandt akut indlagte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> 5 . Tryksår udløs<strong>er</strong> store udgift<strong>er</strong> til behandling.Gennemsnitsudgift<strong>er</strong> for et <strong>tryksår</strong> opstået und<strong>er</strong> sygehusindlæggelse anslås til ca.250.000 DKK, bas<strong>er</strong>et på opgørels<strong>er</strong> fra USA 6 .Tryksår forlæng<strong>er</strong> indlæggelsestiden og kan <strong>med</strong>føre en række komplik<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> somosteomyelitis og sepsis, ligesom d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en betydelig mortalitet forbundet <strong>med</strong> <strong>tryksår</strong> 7 . IUSA anslås det <strong>at</strong> 60.000 p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> hv<strong>er</strong>t år dør som følge af komplik<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> til <strong>tryksår</strong>opstået und<strong>er</strong> behandling, og 2/3 af akutte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> pådrag<strong>er</strong> sig grad 4 <strong>tryksår</strong>,dør inden for 180 dage 7 . Tryksår kan forårsage svære infektion<strong>er</strong> og <strong>med</strong>føre behov foramput<strong>at</strong>ion<strong>er</strong> 8 .Vigtigste punkt<strong>er</strong> i int<strong>er</strong>vention mod <strong>tryksår</strong> <strong>er</strong> risikoscoring <strong>med</strong> identifik<strong>at</strong>ion afrisikop<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, tidlig inds<strong>at</strong>s mod tryk og shear, og mod p<strong>at</strong>ientrel<strong>at</strong><strong>er</strong>ede risikofaktor<strong>er</strong>en vigtig rolle 2, 3,9 , samt adgang til trykfordelende madrass<strong>er</strong>, siddepud<strong>er</strong> og andrehjælpemidl<strong>er</strong> 2 . Nyligt public<strong>er</strong>et danske prævalensund<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> konklud<strong>er</strong>ede bl.a., <strong>at</strong>d<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt var foretaget mangelfuld aflastning af p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>ne, og <strong>at</strong> <strong>tryksår</strong>ene vardårligt dokument<strong>er</strong>et i læge- og sygeplejejournal 2,4 .Hurtig og præcis identifik<strong>at</strong>ion af p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> i risiko for <strong>tryksår</strong> <strong>med</strong> anvendelse af etvalid<strong>er</strong>et redskab til risikovurd<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> afgørende for etabl<strong>er</strong>ing af specifik <strong>forebygge</strong>lse.Redskabet må omf<strong>at</strong>te vurd<strong>er</strong>ing af adskillige parametre: mobilitet, kontinens,sensoriske deficit og <strong>er</strong>næringsst<strong>at</strong>us. D<strong>er</strong> <strong>er</strong> udviklet en række valid<strong>er</strong>ede redskab<strong>er</strong>,bl.a. Braden Scale og Norton Scale. 2,10 . P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>nes mobilitet, kontinens og<strong>er</strong>næringsst<strong>at</strong>us kan ændre sig und<strong>er</strong> indlæggelsen. D<strong>er</strong>for <strong>er</strong> det vigtigt <strong>med</strong> gentagnevurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> af risikoen for <strong>tryksår</strong> 10,11 .Hudens tilstand kan ændre sig på få tim<strong>er</strong> hos indlagte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>. Risikop<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> harbrug for hyppig vurd<strong>er</strong>ing af huden ”fra top til tå”. Navnlig de områd<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> særligtuds<strong>at</strong>te for <strong>tryksår</strong>, kræv<strong>er</strong> opmærksomhed: Korsben, ryggen, sæd<strong>er</strong>egion, hæle,knyst<strong>er</strong>, albu<strong>er</strong> og områd<strong>er</strong>, hvor <strong>med</strong>icinsk udstyr udøv<strong>er</strong> tryk. Ideelt set børp<strong>er</strong>sonalet inkorpor<strong>er</strong>e en sådan vurd<strong>er</strong>ing af huden, hv<strong>er</strong> gang de i øvrigt vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>,forflytt<strong>er</strong> og plej<strong>er</strong> p<strong>at</strong>ienten 5,12 .Fugtig hud <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e følsom for nedbrydning. Udsættelse for fugt i form af urin, afføring,sved og sårexsud<strong>at</strong> skal minim<strong>er</strong>es. D<strong>er</strong> kan <strong>med</strong> fordel anvendes fugtabsorb<strong>er</strong>endem<strong>at</strong><strong>er</strong>ial<strong>er</strong> i und<strong>er</strong>laget, og lokale hudplejemidl<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> fung<strong>er</strong><strong>er</strong> som barri<strong>er</strong><strong>er</strong> ov<strong>er</strong> forfugt. Behandling af udtørret hud <strong>med</strong> fugtighedscreme har vist sig effektive i<strong>forebygge</strong>lse af <strong>tryksår</strong> 13,14,15,16 .P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20113
Hydr<strong>er</strong>ingsgrad og <strong>er</strong>næringstilstand har stor betydning for udvikling af <strong>tryksår</strong>.Vægttab og tab af muskelmasse kan øge trykket på knoglefremspring, og ødem ogreduc<strong>er</strong>et blodcirkul<strong>at</strong>ion kan <strong>med</strong>virke til vævsskad<strong>er</strong>. Hvis en p<strong>at</strong>ient <strong>er</strong> i<strong>er</strong>næringsmæssigt und<strong>er</strong>skud, anbefal<strong>er</strong> litt<strong>er</strong><strong>at</strong>uren <strong>at</strong> d<strong>er</strong> int<strong>er</strong>ven<strong>er</strong>es <strong>med</strong>inddragelse af klinisk diætist 17,18,19 .Fordeling af trykket, særlig ov<strong>er</strong> knoglefremspring, <strong>er</strong> højt priorit<strong>er</strong>et I <strong>forebygge</strong>lsen af<strong>tryksår</strong>. P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> <strong>med</strong> neds<strong>at</strong> mobilitet <strong>er</strong> særligt uds<strong>at</strong>te og skal d<strong>er</strong>for reposition<strong>er</strong>es(vending/stillingsændring) og plac<strong>er</strong>es på et trykfordelende/trykaflastende und<strong>er</strong>lag.Trykfordelende <strong>er</strong> madrass<strong>er</strong> p<strong>at</strong>ienten synk<strong>er</strong> ned i så trykket fordeles ov<strong>er</strong> et størreareal, og trykaflastende <strong>er</strong> vekseltrykmadrass<strong>er</strong> 1,2,20,21,22 . Den optimal<strong>er</strong>eposition<strong>er</strong>ingsfrekvens afhæng<strong>er</strong> af individuelle p<strong>at</strong>ientfaktor<strong>er</strong> samt det anvendteund<strong>er</strong>lag, og af hvordan p<strong>at</strong>ienten respond<strong>er</strong><strong>er</strong> på et anvendt vend<strong>er</strong>egime ogund<strong>er</strong>lag. Ved reposition<strong>er</strong>ing og forflytning af p<strong>at</strong>ienten <strong>er</strong> det vigtigt <strong>at</strong> bruge korrektteknik for <strong>at</strong> forhindre tryk og shear 1 . Reposition<strong>er</strong>ing gæld<strong>er</strong> for sengeliggendep<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>. Mobilis<strong>er</strong>ing <strong>er</strong> altid <strong>at</strong> foretrække også som <strong>tryksår</strong>sprofylakse.Det <strong>er</strong> dokument<strong>er</strong>et, <strong>at</strong> en række typ<strong>er</strong> af trykfordelende und<strong>er</strong>lag, både madrass<strong>er</strong> ogsiddepud<strong>er</strong> <strong>er</strong> effektive i <strong>forebygge</strong>lsen af <strong>tryksår</strong>, og <strong>at</strong> anvendelse af trykaflastendeund<strong>er</strong>lag <strong>med</strong> aktiv redistribu<strong>er</strong>ing (vekseltryk) <strong>er</strong> særligt effektivt hos p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> hvor d<strong>er</strong>ikke kan foretages optimal reposition<strong>er</strong>ing 1 . Anvendelse af særligt und<strong>er</strong>lag, d<strong>er</strong>aflast<strong>er</strong> trykket på hælene hos siddende p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> såvel som liggende p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, <strong>er</strong>vigtig for <strong>forebygge</strong>lsen af <strong>tryksår</strong> 1 . Ingen madras yd<strong>er</strong> tilstrækkelig beskyttelse modhæltrykskade.P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> skal gennemgå kirurgiske indgreb, kræv<strong>er</strong> særlig opmærksomhedp<strong>er</strong>iop<strong>er</strong><strong>at</strong>ivt, <strong>med</strong> hensyn til lejring og trykfordelende und<strong>er</strong>lag. I vurd<strong>er</strong>ingen afkirurgiske p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>s <strong>tryksår</strong>srisiko indgår forhold som indgrebets varighed,forekomsten af hypotensive episod<strong>er</strong> og neds<strong>at</strong> legemstemp<strong>er</strong><strong>at</strong>ur und<strong>er</strong> indgrebetsamt mobiliteten postop<strong>er</strong><strong>at</strong>ivt 1,23 .Tryksår opstået i siddende stilling, fx hos kørestolsbrug<strong>er</strong>e, <strong>er</strong> und<strong>er</strong>rapport<strong>er</strong>et ijournaldokument<strong>at</strong>ionen og de kræv<strong>er</strong> særlig opmærksomhed og <strong>forebygge</strong>lse, særligthvad angår kørestoles design, indstilling og brug af trykaflastende und<strong>er</strong>lag 4,24 .Erfaring<strong>er</strong> fra den walisiske 1000lives kampagne vis<strong>er</strong>, <strong>at</strong> det <strong>er</strong> muligt <strong>at</strong> reduc<strong>er</strong>eforekomsten <strong>at</strong> <strong>tryksår</strong> betydeligt, ell<strong>er</strong> <strong>at</strong> elimin<strong>er</strong>e dem helt 25 .P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20114
Element<strong>er</strong> i pakken<strong>Tryksårpakken</strong> indehold<strong>er</strong> fire element<strong>er</strong> vedrørende <strong>forebygge</strong>lse afsygehus<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vede <strong>tryksår</strong>. Tilsammen beskriv<strong>er</strong> element<strong>er</strong>ne best practice påområdet.1. Tryksårsrisikoen vurd<strong>er</strong>es hos alle nyindlagte p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>.2. P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> i risiko for <strong>tryksår</strong> revurd<strong>er</strong>es dagligt.3. P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> i risiko for <strong>tryksår</strong> <strong>er</strong>næringscreenes, og hvis defindes i <strong>er</strong>næringsmæssigrisiko udarbejdes en <strong>er</strong>næringsplan.4. P<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> i risiko for <strong>tryksår</strong> mobilis<strong>er</strong>es maximalt ogtrykaflastes ved reposition<strong>er</strong>ing og anvendelse aftrykfordelende og trykaflastende und<strong>er</strong>lag i seng og stol.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20115
ForbedringsmodellenI P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus vil arbejdet værebas<strong>er</strong>et på forbedringsmodellen (Model forImprovement). Forbedringsmodellen <strong>er</strong> etenkelt og meget anvendeligt værktøj til <strong>at</strong>accel<strong>er</strong><strong>er</strong>e forandrings- ogforbedringsprocess<strong>er</strong>. Modellen <strong>er</strong> <strong>med</strong>succes brugt både i Danmark ogint<strong>er</strong>n<strong>at</strong>ionalt.Modellen består af to dele:1. Svar på tre grundlæggende spørgsmål:”hvad ønsk<strong>er</strong> vi <strong>at</strong> opnå?”, ”hvordan vedvi, <strong>at</strong> en forandring <strong>er</strong> en forbedring?” og”hvilke forandring<strong>er</strong> skal iværksættes for<strong>at</strong> skabe forbedring<strong>er</strong>?”.De første to spørgsmål hjælp<strong>er</strong> til <strong>at</strong> fastsætteklare mål og <strong>at</strong> beslutte, hvilke måling<strong>er</strong> d<strong>er</strong> skalgennemføres for <strong>at</strong> belyse, om ændring<strong>er</strong> før<strong>er</strong> tilforbedring (læs m<strong>er</strong>e i afsnittet om måling<strong>er</strong>). Dekliniske og organis<strong>at</strong>oriske pakk<strong>er</strong> i P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>Sygehus <strong>er</strong> de forandring<strong>er</strong>, som skal iværksættesfor <strong>at</strong> skabe forbedring<strong>er</strong>ne.2. PDSA-cirklen (Plan-Do-Study-Act) <strong>er</strong> ensystem<strong>at</strong>isk metode til småskala-test,dvs. <strong>at</strong> forandringstiltag testes på enenkelt episode (fx hos én p<strong>at</strong>ient),<strong>er</strong>faring<strong>er</strong> fra en test dann<strong>er</strong> grundlag forsmåjust<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> og nye test. Tanken <strong>med</strong>PDSA-cirklen <strong>er</strong>, <strong>at</strong> forbedringstiltagtestes i småskala, indtil en optimalløsning, som fung<strong>er</strong><strong>er</strong> i praksis, <strong>er</strong> fundet.Først d<strong>er</strong>eft<strong>er</strong> implement<strong>er</strong>es i stor skala.Metoden har vist sig velegnet til <strong>at</strong> skabeforbedring<strong>er</strong> i hurtigt tempo.Måling<strong>er</strong>Hensigten <strong>med</strong> <strong>at</strong> måle i forbindelse <strong>med</strong> dekliniske pakk<strong>er</strong> i P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus <strong>er</strong> <strong>at</strong>vise de forbedring<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> sk<strong>er</strong> vedimplement<strong>er</strong>ing af pakk<strong>er</strong>ne. Måling <strong>med</strong>henblik på udvikling og forbedring sk<strong>er</strong> typisk<strong>med</strong> hyppige måling<strong>er</strong> på små stikprøv<strong>er</strong>.Udvikl<strong>er</strong>ens krav til d<strong>at</strong>as nøjagtighed,komplethed osv. <strong>er</strong> betydeligt mindre endforsk<strong>er</strong>ens og boghold<strong>er</strong>ens. Det <strong>er</strong> i høj<strong>er</strong>egrad forandringen end niveauet, man <strong>er</strong>int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>et i.Til <strong>at</strong> måle kvaliteten på et givet områdebenyttes indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>. En indik<strong>at</strong>or <strong>er</strong> en målbarvariabel, som anvendes til <strong>at</strong> ov<strong>er</strong>våge ogevalu<strong>er</strong>e kvaliteten. En indik<strong>at</strong>or <strong>er</strong> såledesaltid et tal, fx antal <strong>med</strong>icin<strong>er</strong>ingsfejl.Indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong> kan groft opdeles i result<strong>at</strong>indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>og procesindik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>. Result<strong>at</strong>indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong> sig<strong>er</strong>noget om slutresult<strong>at</strong>et, ofte set fra p<strong>at</strong>ientenssynsvinkel, fx andel p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> får en infektionund<strong>er</strong> indlæggelse. Procesindik<strong>at</strong>or<strong>er</strong> sig<strong>er</strong> nogetom de procedur<strong>er</strong> og arbejdsgange, som led<strong>er</strong>frem til result<strong>at</strong><strong>er</strong>ne, fx andelen af p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, somfår målt temp<strong>er</strong><strong>at</strong>ur, puls og blodtryk vedindlæggelsen.Som supplement til result<strong>at</strong>- og procesmåling<strong>er</strong> <strong>er</strong>det ofte en fordel <strong>at</strong> bruge såkaldte balanc<strong>er</strong>endeindik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>, som mål<strong>er</strong> eventuelle uønskedevirkning<strong>er</strong> af forbedringsinds<strong>at</strong>sen. Hvis man fxønsk<strong>er</strong> <strong>at</strong> reduc<strong>er</strong>e indlæggelsestiden, kan detvære en god ide samtidig <strong>at</strong> målegenindlæggelsesr<strong>at</strong>en, for <strong>at</strong> holde øje <strong>med</strong>, omudskrivelse sk<strong>er</strong> for tidligt.Indik<strong>at</strong>ormåling<strong>er</strong> præsent<strong>er</strong>es i s<strong>er</strong>iediagramm<strong>er</strong>,som vis<strong>er</strong> indik<strong>at</strong>oren ov<strong>er</strong> tid og gør det muligthurtigt <strong>at</strong> påvise forandring<strong>er</strong>, som sk<strong>er</strong> und<strong>er</strong>arbejdet <strong>med</strong> <strong>at</strong> forbedre kvaliteten.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20116
Indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>Result<strong>at</strong>indik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>:a. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> <strong>med</strong> sygehus<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vede <strong>tryksår</strong>Procesindik<strong>at</strong>or<strong>er</strong>:b. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som screenes for <strong>tryksår</strong>srisiko vedindlæggelsenc. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> <strong>med</strong> risiko for <strong>tryksår</strong> som revurd<strong>er</strong>es for<strong>tryksår</strong>a. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> <strong>med</strong> sygehus<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vede <strong>tryksår</strong>TypeResult<strong>at</strong>indik<strong>at</strong>or.MålsætningMindst 50 % reduktion.Tæll<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> pådrag<strong>er</strong> sig <strong>tryksår</strong> und<strong>er</strong> indlæggelse.Tryksår omf<strong>at</strong>t<strong>er</strong> grad 1-4.Nævn<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som <strong>er</strong> udskrevet i p<strong>er</strong>ioden.D<strong>at</strong>akild<strong>er</strong>Lokal opgørelse.D<strong>at</strong>aindsamlingD<strong>at</strong>a opgøres på afdelings-/sygehusniveau.Hvis <strong>tryksår</strong> opstået und<strong>er</strong> indlæggelse konsekvent kodes und<strong>er</strong>udskrivningsdiagnos<strong>er</strong>, kan d<strong>at</strong>a skaffes autom<strong>at</strong>isk fra det p<strong>at</strong>ientadministr<strong>at</strong>ivesystem. Målep<strong>er</strong>ioden holdes så kort som muligt (uge) und<strong>er</strong> hensyntagen til, <strong>at</strong>indik<strong>at</strong>oren helst skal være større end nul.b. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som screenes for <strong>tryksår</strong>srisiko ved indlæggelsenTypeProcesindik<strong>at</strong>or.Tæll<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som screenes for <strong>tryksår</strong>srisiko ved indlæggelsen.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20117
Nævn<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som indlægges i p<strong>er</strong>ioden.D<strong>at</strong>akild<strong>er</strong>Lokal opgørelse.D<strong>at</strong>aindsamlingD<strong>at</strong>a opgøres på afdelings-/sygehusniveau.c. Procent p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> <strong>med</strong> risiko for <strong>tryksår</strong> som revurd<strong>er</strong>es for <strong>tryksår</strong>TypeProcesindik<strong>at</strong>or.Tæll<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> som revurd<strong>er</strong>es for <strong>tryksår</strong>.Nævn<strong>er</strong>definitionAntal p<strong>at</strong>ient<strong>er</strong> i afdelingen på det pågældende tidspunkt som ved indlæggelsen <strong>er</strong>vurd<strong>er</strong>et til <strong>at</strong> være i risiko for <strong>tryksår</strong>.D<strong>at</strong>akild<strong>er</strong>Lokal opgørelse.D<strong>at</strong>aindsamlingD<strong>at</strong>a opgøres på afdelings-/sygehusniveau.Ændringslog:Oktob<strong>er</strong> 2011:”Grad 0 hyp<strong>er</strong>æmi, hvor rødmen forsvind<strong>er</strong> ved fing<strong>er</strong>tryk” <strong>er</strong> tilføjet til listenov<strong>er</strong> grad<strong>er</strong> af trykspor og <strong>tryksår</strong>.P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20118
Ref<strong>er</strong>enc<strong>er</strong>1 European Pressure Ulc<strong>er</strong>Advisory Panel (EPUAP), 2009.Pressure Ulc<strong>er</strong> Tre<strong>at</strong>ment Guidelines.www.epuap.org2 B<strong>er</strong>mark S, Jensen LB, Krejb<strong>er</strong>gE, Norden MV, Trangbæk R,Palmb<strong>er</strong>g J, Ørskov A.Seks prævalensund<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> for<strong>tryksår</strong>.Sår nr. 4/2009, p. 203-210. DanskSelskab for Sårheling.3 Brandeis GH, B<strong>er</strong>lowitz DR, K<strong>at</strong>zP.Are pressure ulc<strong>er</strong>s preventable? Asurvey of exp<strong>er</strong>ts.Advances in Skin and Wound Care.2001;14(5):244-248.4 Dorsche KM & Fremmelevholm A.Forekomst af decubitus på hospital.Ugeskr Læg<strong>er</strong> 2010;172:606-11.5 N<strong>at</strong>ional Pressure Ulc<strong>er</strong> AdvisoryPanel. Cuddigan J, Ayello EA,Sussman C, Editors.Pressure Ulc<strong>er</strong>s in Am<strong>er</strong>ica:Prevalence, Incidence, andImplic<strong>at</strong>ion for the Future.Reston, VA: NPUAP; 2001.6 Safe Practices for Bett<strong>er</strong> Healthcare– 2009 Upd<strong>at</strong>e.N<strong>at</strong>ional Quality Forum.7 Redelings MD, Lee NE, Sorvillo F.Pressure ulc<strong>er</strong>s: More lethal than wethought?Advances in Skin & Wound Care.2005.18(7):367-372). (Reddy M, GillSS, Rochon PA. Preventing pressureulc<strong>er</strong>s: A system<strong>at</strong>ic review. JAMA.2006;296:974-984).8 Sørensen et al.Tryksår. Baggrund og t<strong>er</strong>apeutiskstr<strong>at</strong>egi.Ufl 1997; 159:275-99 Gould D et al.Int<strong>er</strong>vention studies to reduce theprevalence and incidence of pressuresores: a lit<strong>er</strong><strong>at</strong>ure review.J Clin Nurs 2000; 9:163-77.10 Ayello EA, Braden B. How andWhy to do pressure ulc<strong>er</strong> riskassessment.Advances in Skin & Wound Care.2002;15(3):125-131.11 B<strong>er</strong>gstrom N, Braden BJ,Boynton P, Brunch S. Using aResearch-based assessment scale inclinical practice.Nursing Clin North Am. 1995;3:539-551.12 Baharestani MM, R<strong>at</strong>liff C, andthe N<strong>at</strong>ional Pressure Ulc<strong>er</strong>Advisory Panel.Pressure ulc<strong>er</strong>s in neon<strong>at</strong>es &children: An NPUAP White Pap<strong>er</strong>.Adv Skin WoundCare.2007;20(4):208-220.13 Pressure Ulc<strong>er</strong>s in Adults:Prediction and Prevention.Clinical Practice Guideline Numb<strong>er</strong> 3.AHCPR Public<strong>at</strong>ion No. 92-0047.Rockville, MD: Agency for HealthCare Policy and Research; May 1992.14 Reddy M, Gill SS, Rochon PA.Preventing pressure ulc<strong>er</strong>s: Asystem<strong>at</strong>ic review.JAMA. 2006;296:974-984.15 Gibbons W, Shanks HT,Kleinhelt<strong>er</strong> P, Jones P.Elimin<strong>at</strong>ing facility-acquired pressureulc<strong>er</strong>s <strong>at</strong> Ascension Health.Joint Commission Journal on Qualityand P<strong>at</strong>ient Safety. 2006;32:488-496.16 Ayello EA, Braden B.Why is pressure ulc<strong>er</strong> riskassessment so important?Nursing. 2001;31(11):74-80.17 Reddy M, Gill SS, Rochon PAPreventing pressure ulc<strong>er</strong>s: Asystem<strong>at</strong>ic review.JAMA. 2006;296:974-984.18 Gibbons W, Shanks HT,Kleinhelt<strong>er</strong> P, Jones P.Elimin<strong>at</strong>ing facility-acquired pressureulc<strong>er</strong>s <strong>at</strong> Ascension Health.Joint Commission Journal on Qualityand P<strong>at</strong>ient Safety. 2006;32:488-496.19 Thomas DR, Goode PS, TarquinePH, Allman R.Hospital acquired pressure ulc<strong>er</strong>s andrisk of de<strong>at</strong>h.Journal of the Am<strong>er</strong>ican G<strong>er</strong>i<strong>at</strong>ricSociety. 1996;44:1435-1440.20 Pressure Ulc<strong>er</strong>s in Adults:Prediction and Prevention.Clinical Practice Guideline Numb<strong>er</strong> 3.AHCPR Public<strong>at</strong>ion No. 92-0047.Rockville, MD: Agency for HealthCare Policy and Research; May 1992.21 Reddy M, Gill SS, Rochon PA.Preventing pressure ulc<strong>er</strong>s: Asystem<strong>at</strong>ic review.JAMA. 2006;296:974-984.22 Gibbons W, Shanks HT,Kleinhelt<strong>er</strong> P, Jones P.Elimin<strong>at</strong>ing facility-acquired pressureulc<strong>er</strong>s <strong>at</strong> Ascension Health.Joint Commission Journal on Qualityand P<strong>at</strong>ient Safety. 2006;32:488-496.23Courtney BA, Ruppman JB,Coop<strong>er</strong> HM.Save our skin: Initi<strong>at</strong>ive cuts pressureulc<strong>er</strong> incidence in half.Nursing Management. 2006;37(4):35-46.24 Drei<strong>er</strong> H.Tryksårs<strong>forebygge</strong>lse i densiddende stilling.Hjælpemiddelinstituttet, 2003.25http://www.wales.nhs.uk/sites3/page.cfm?orgid=781&pid=36044P<strong>at</strong>ientsikk<strong>er</strong>t Sygehus, <strong>Tryksårpakken</strong>V<strong>er</strong>sion 28. oktob<strong>er</strong> 20119