Hent rapporten "Der er et lykkeligt land" - Danica Pension
Hent rapporten "Der er et lykkeligt land" - Danica Pension
Hent rapporten "Der er et lykkeligt land" - Danica Pension
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rapport udarbejd<strong>et</strong> af institut for lykkeforskningi samarbejde med danicA pension<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong><strong>lykkeligt</strong> land– en kortlægning af årsag<strong>er</strong>n<strong>et</strong>il dansk<strong>er</strong>nes lykkeINSTITUT FORLYKKEFORSKNING
Rapport udarbejd<strong>et</strong> af institut for lykkeforskningi samarbejde med danicA pension<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong><strong>lykkeligt</strong> land– en kortlægning af årsag<strong>er</strong>n<strong>et</strong>il dansk<strong>er</strong>nes lykke
FORORDForordIgen og igen kåres dansk<strong>er</strong>ne som v<strong>er</strong>dens mestlykkelige folkefærd. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> dog de færreste, som<strong>er</strong> i stand til at svare på, hvad d<strong>et</strong> <strong>er</strong>, som gørdansk<strong>er</strong>ne lykkelige.Med <strong>rapporten</strong> fra Institut for Lykkeforskning i samarbejde med <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>får vi nu en dyb<strong>er</strong>e indsigt i, hvad d<strong>et</strong> <strong>er</strong>, som gør os lidt lykkelig<strong>er</strong>e end resten afv<strong>er</strong>den.<strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong> <strong>er</strong> en virksomhed, som lev<strong>er</strong> af at lev<strong>er</strong>e tryghed og tillid til fremtidenfor vores kund<strong>er</strong>. Vi har en int<strong>er</strong>esse i at vores kund<strong>er</strong> har <strong>et</strong> godt liv både førog eft<strong>er</strong>, at de går på pension. D<strong>et</strong> gode liv hæng<strong>er</strong> tæt sammen med lykke. <strong>D<strong>er</strong></strong>forint<strong>er</strong>ess<strong>er</strong><strong>er</strong> vi os også for lykke – og hvordan vi forbedr<strong>er</strong> vores lykke.Rapporten vis<strong>er</strong>, at vores lykke i høj grad hæng<strong>er</strong> sammen med tryghed, tillid ogfrihed. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> også de ideal<strong>er</strong> og grundlæggende værdi<strong>er</strong>, som vi g<strong>er</strong>ne beskriv<strong>er</strong>Danmark ud fra. Rapporten peg<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid også på, at større fokus på helbredog sundhed vil gøre os endnu lykkelig<strong>er</strong>e.P<strong>er</strong> KlitgårdAdm. Direktør<strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>Meik WikingDirektørInstitut for Lykkeforskning5
Nærmest lykkelig?Vi hør<strong>er</strong> ofte, at dansk<strong>er</strong>ne kåres til v<strong>er</strong>dens lykkeligstefolk. Men hvad <strong>er</strong> årsag<strong>er</strong>ne til d<strong>et</strong> høje lykkeniveaui Danmark?De fleste af os trækk<strong>er</strong> lidt på smilebånd<strong>et</strong>,når vi hør<strong>er</strong>, at Danmark kåres som v<strong>er</strong>denslykkeligste land. Vi ved godt, at Danmark ikkestod forrest i køen, da d<strong>er</strong> blev uddelt solskinstim<strong>er</strong>i denne v<strong>er</strong>den. Vi ved godt, at vihar <strong>et</strong> højt forbrug af antidepressiv medicin.Og vi ved godt, at vi i morgentrafikken i februarmåned ikke lign<strong>er</strong> v<strong>er</strong>dens lykkeligste folk.Så hvorfor <strong>er</strong> d<strong>et</strong>, man sig<strong>er</strong>, at Danmark hør<strong>er</strong>til blandt v<strong>er</strong>dens lykkeligste lande? Hvad <strong>er</strong>årsag<strong>er</strong>ne til, at Danmark altid ligg<strong>er</strong> i toppenaf int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>? Og hvordanmål<strong>er</strong> man i d<strong>et</strong> hele tag<strong>et</strong> lykke?D<strong>et</strong> <strong>er</strong> spørgsmål, som vi vil forsøge at besvarei denne rapport. Rapporten bygg<strong>er</strong> påint<strong>er</strong>views med v<strong>er</strong>dens førende lykkeforsk<strong>er</strong>e,<strong>et</strong> omfattende studie af rapport<strong>er</strong> fra int<strong>er</strong>nationalesværvægt<strong>er</strong>e som FN og OECD og<strong>et</strong> massivt datagrundlag fra <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>slykkemål<strong>er</strong>, hvor omkring 10.000 dansk<strong>er</strong>e harsvar<strong>et</strong> på spørgsmål om lykke.Lykke <strong>er</strong> på den globaledagsordenDe seneste år <strong>er</strong> lykke komm<strong>et</strong> højt på denint<strong>er</strong>nationale dagsorden. I 2011 vedtog FNen resolution 1 , d<strong>er</strong> opfordr<strong>er</strong> alle lande til atøge lykken for d<strong>er</strong>es borg<strong>er</strong>e, og år<strong>et</strong> eft<strong>er</strong>fulgte den første FN-konf<strong>er</strong>ence om lykke.I den forbindelse udkom den første WorldHappiness Report.I dag <strong>er</strong> statsled<strong>er</strong>e rundt omkring i v<strong>er</strong>denint<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>ede i at finde ud af, hvorfor noglesamfund <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige end andre, og hvadvi ud fra d<strong>et</strong> kan lære om, hvordan vi indr<strong>et</strong>t<strong>er</strong>vores samfund bedre.I Storbritannien har premi<strong>er</strong>minist<strong>er</strong> DavidCam<strong>er</strong>on gennemført en storstil<strong>et</strong> und<strong>er</strong>søgelseaf brit<strong>er</strong>nes lykke 2 . I USA har NationalAcademy of Sciences <strong>et</strong>abl<strong>er</strong><strong>et</strong> <strong>et</strong> panel, d<strong>er</strong>skal und<strong>er</strong>søge, hvorledes lykkemåling<strong>er</strong> kananvendes i udviklingen af politik 3 . Samtidighar lande som Holland 4 , Tyskland 5 , Frankrig 6og Japan 7 tag<strong>et</strong> skridt mod at anvende lykkesom <strong>et</strong> param<strong>et</strong><strong>er</strong> for, hvorledes man mål<strong>er</strong>fremskridt.Denne tanke <strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid ikke ny. Sidenbegyndelsen af 1970<strong>er</strong>ne har lykke vær<strong>et</strong>anvendt som målestok for land<strong>et</strong> Bhutansudvikling, og begreb<strong>et</strong> <strong>er</strong> i dag indskrev<strong>et</strong> iland<strong>et</strong>s forfatning 8 .Borgmestre v<strong>er</strong>den ov<strong>er</strong> <strong>er</strong> ligeledes i stigendegrad optag<strong>et</strong> af lykken, og af at skabe lykkelig<strong>er</strong>amm<strong>er</strong> for d<strong>er</strong>es borg<strong>er</strong>e. Seattle harlanc<strong>er</strong><strong>et</strong> The Seattle Area Happiness Initiative 9 ,og Hongkong har siden 2005 målt borg<strong>er</strong>neslykke i byens Happiness Index 10 . I Danmarkarbejd<strong>er</strong> Institut for Lykkeforskning sammenmed fonde, kommun<strong>er</strong> og virksomhed<strong>er</strong> for atkortlægge lykken og dens årsag<strong>er</strong>.6
INTRODUKTIONLykken <strong>er</strong> … hvad helt præcis?Hvordan mål<strong>er</strong> man lige nog<strong>et</strong> så uhåndgribeligt som lykke,og hvordan defin<strong>er</strong><strong>er</strong> man lykke?Lykkeforskningen skeln<strong>er</strong> mellem kortvarig og langvarig lykke. Kortvarig lykke <strong>er</strong> nog<strong>et</strong>, vi oplev<strong>er</strong> i særligesituation<strong>er</strong>, hvor vi gennemstrømmes af stærke positive følels<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> kan være, når student<strong>er</strong>huen sættespå hoved<strong>et</strong>, når forlovelsesringen sættes på fing<strong>er</strong>en, ell<strong>er</strong> når und<strong>er</strong>skriften sættes på drømmejobkontrakten.Disse lykkelige øjeblikke kaldes også for højdepunktsoplevels<strong>er</strong>. Især kunstn<strong>er</strong>e og sportsfolkkan også opleve at blive fuldstændig opslugte af d<strong>er</strong>es aktivit<strong>et</strong> og d<strong>er</strong>ved glemme sig selv og tid og rum.Disse oplevels<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> beskrives som lykkelige øjeblikke, kaldes også for flow inden for lykkeforskningen 12 .Den langvarige lykke kan beskrives som en dyb<strong>er</strong>e og grundlæggende tilfredshed med liv<strong>et</strong> 13 . En varigfølelse, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> uafhængig af øjeblikk<strong>et</strong>s omstændighed<strong>er</strong>. Den kortvarige og langvarige lykke <strong>er</strong> to forskelligefænomen<strong>er</strong> og opleves to forskellige sted<strong>er</strong> i hj<strong>er</strong>nen. <strong>D<strong>er</strong></strong>for <strong>er</strong> d<strong>et</strong> en udfordring, at vi på danskbrug<strong>er</strong> d<strong>et</strong> samme ord – lykke – til at beskrive to forskellige ting. D<strong>et</strong> kan skabe forvirring. I denne rapportanvend<strong>er</strong> vi ord<strong>et</strong> lykke til at beskrive den langvarige form for lykke.Vi skeln<strong>er</strong> også mellem en hedonistisk lykkeopfattelse, hvor lykken handl<strong>er</strong> om at maksim<strong>er</strong>e nydelse ogminim<strong>er</strong>e sm<strong>er</strong>te og ubehag, samt en eudaimonisk lykke, d<strong>er</strong> handl<strong>er</strong> om at opnå mening med tilværelsen,finde sin r<strong>et</strong>te hylde og være en del af nog<strong>et</strong> større end en selv. Den hedonistiske lykkeopfattelsestød<strong>er</strong> vi på hos filosoff<strong>er</strong> som den græske Epikur og den britiske J<strong>er</strong>emy Bentham, mens blandt and<strong>et</strong>Aristoteles var fortal<strong>er</strong> for eudaimonisk lykke 14 . Når lykkeforsk<strong>er</strong>e forsøg<strong>er</strong> at indfange disse forskelligep<strong>er</strong>spektiv<strong>er</strong> på lykken, arbejd<strong>er</strong> de som regel med to ov<strong>er</strong>ordnede dimension<strong>er</strong>: evalu<strong>er</strong>ende og affektivemåling<strong>er</strong>. De evalu<strong>er</strong>ende måling<strong>er</strong> kan tage udgangspunkt i spørgsmål som ”Hvor tilfreds <strong>er</strong> du med ditliv som helhed?” ell<strong>er</strong> ”Hvor lykkelig <strong>er</strong> du alt i alt?”. Som regel bed<strong>er</strong> man respondenten angive svar<strong>et</strong> påen skala. D<strong>et</strong> kan eksempelvis være på en skala fra 0 til 10. H<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> respondent<strong>er</strong> bedt om en ov<strong>er</strong>ordn<strong>et</strong>og kognitiv evalu<strong>er</strong>ing af d<strong>er</strong>es liv. Om at træde <strong>et</strong> skridt tilbage og vurd<strong>er</strong>e d<strong>er</strong>es liv. Når vi hør<strong>er</strong>, atDanmark <strong>er</strong> d<strong>et</strong> lykkeligste land, <strong>er</strong> d<strong>et</strong>, fordi dansk<strong>er</strong>ne har haft d<strong>et</strong> højeste gennemsnit i disse måling<strong>er</strong>.De affektive måling<strong>er</strong> forsøg<strong>er</strong> i høj<strong>er</strong>e grad at kvantific<strong>er</strong>e lykkefølelsen i dagligdagen ell<strong>er</strong> ligefrem iøjeblikk<strong>et</strong>. Ved hjælp af dagbøg<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> apps registr<strong>er</strong>es folks oplevels<strong>er</strong> og humør ov<strong>er</strong> tid. H<strong>er</strong>ved kanman eksempelvis <strong>er</strong>fare, at d<strong>et</strong> tidspunkt på dagen, hvor folk <strong>er</strong> mindst lykkelige, <strong>er</strong> pendl<strong>er</strong>turen på vej tilarbejde 15 .Begge m<strong>et</strong>od<strong>er</strong> anvendes i de int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong> 16 , men de evalu<strong>er</strong>ende måling<strong>er</strong> <strong>er</strong> de mestudbredte. På engelsk brug<strong>er</strong> man udtrykk<strong>et</strong> subjective well-being som en ov<strong>er</strong>ordn<strong>et</strong> b<strong>et</strong>egnelse forbegge typ<strong>er</strong> af måling<strong>er</strong>. <strong>D<strong>er</strong></strong>med und<strong>er</strong>streges d<strong>et</strong>, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> tale om subjektive vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>. Vi kend<strong>er</strong> tilat arbejde med subjektive vurd<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> fra andre dele af psykologien som eksempelvis stress ell<strong>er</strong> depression.Lykkeforskningen arbejd<strong>er</strong> således ud fra d<strong>et</strong> princip, at den enkelte p<strong>er</strong>son <strong>er</strong> den bedste domm<strong>er</strong>ov<strong>er</strong>, hvorvidt vedkommende <strong>er</strong> lykkelig.7
Lykken <strong>er</strong> pådagsordenenv<strong>er</strong>den ov<strong>er</strong>DanmarkCanadaSeattleStorbritannienFrankrigTysklandHollandUSAFNSiden 2007 har Canadian Index ofWellbeing haft til formål at suppl<strong>er</strong>emåling<strong>er</strong> af økonomisk vækst iCanada med måling<strong>er</strong> af, hvadøkonomisk fremgang b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>for den canadiske befolkningslivskvalit<strong>et</strong>.I 2012 <strong>et</strong>abl<strong>er</strong><strong>er</strong> USA <strong>et</strong> panel,d<strong>er</strong> skal und<strong>er</strong>søge, hvorledeslykkemåling<strong>er</strong> kan anvendes iudviklingen af politik.The Seattle Happiness Initiative,d<strong>er</strong> vil und<strong>er</strong>søge am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>neslykke, lanc<strong>er</strong>es i 2010Danmark kåres ofte til v<strong>er</strong>denslykkeligste land. Senest i forbindelsemed lanc<strong>er</strong>ingen af denførste World Happiness Report i2012. År<strong>et</strong> eft<strong>er</strong> <strong>et</strong>abl<strong>er</strong>es tænk<strong>et</strong>ankenInstitut for Lykkeforskning.
INTRODUKTIONI dag arbejd<strong>er</strong> reg<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> og lokale myndighed<strong>er</strong>v<strong>er</strong>den ov<strong>er</strong> med lykke. Fra Bhutan til England og fraSeattle til Hongkong forsøg<strong>er</strong> forsk<strong>er</strong>e og beslutningstag<strong>er</strong>eat kortlægge og forstå, hvad d<strong>er</strong> skab<strong>er</strong> debedste ramm<strong>er</strong> for, at borg<strong>er</strong>e kan leve <strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong> liv.I 2011 vedtag<strong>er</strong> FN en resolution,d<strong>er</strong> opfordr<strong>er</strong> lande til at inddragelykke i den måde, vi mål<strong>er</strong> fremskridt.KinaJapanBåde Kina og Japan <strong>er</strong> vedat udvikle nationale måling<strong>er</strong> afbefolkning<strong>er</strong>nes lykkeniveau.BhutanThailandHongkongSiden 2005 har Hongkongkortlagt borg<strong>er</strong>nes lykke i byensHappiness Index.Bhutan har siden begyndelsenaf 1970<strong>er</strong>ne navig<strong>er</strong><strong>et</strong> eft<strong>er</strong>bruttonational lykke i sted<strong>et</strong> forbruttonationalprodukt<strong>et</strong>.Thailand har <strong>et</strong> Gross DomesticHappiness Index, d<strong>er</strong> hv<strong>er</strong> månedkomm<strong>er</strong> med nye tal om befolkningenslykkeniveau.I Europa tag<strong>er</strong> lande somHolland, Tyskland ogFrankrig skridt mod at anvendelykke som <strong>et</strong> param<strong>et</strong><strong>er</strong> for forfremskridt og inddrage lykkemåling<strong>er</strong>i nationale statistikk<strong>er</strong>.Storbritannien gennemfør<strong>er</strong>i 2012 en storstil<strong>et</strong> und<strong>er</strong>søgelseaf brit<strong>er</strong>nes lykke.
I den akademiske v<strong>er</strong>den <strong>er</strong> lykke også påskema<strong>et</strong>. På univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong><strong>er</strong> som UC B<strong>er</strong>keley,Stanford og London School of Economicsund<strong>er</strong>vises d<strong>er</strong> i disciplin<strong>er</strong> som “happinesseconomics” og “happiness studies”, og påd<strong>et</strong> prestigefyldte Harvard Univ<strong>er</strong>sity <strong>er</strong> <strong>et</strong>fag i lykke univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong><strong>et</strong>s mest populære 11 .Samtidig hent<strong>er</strong> agendasættende aktør<strong>er</strong> i denprivate sektor strategisk viden og inspirationi lykkeforskningen. Hvad <strong>er</strong> vigtigt for voreskund<strong>er</strong>s livskvalit<strong>et</strong>? Hvad indebær<strong>er</strong> <strong>et</strong><strong>lykkeligt</strong> liv – og en lykkelig ald<strong>er</strong>dom? D<strong>et</strong> <strong>er</strong>spørgsmål, som pensionsselskab<strong>et</strong> <strong>Danica</strong><strong>Pension</strong> ønsk<strong>er</strong> svar på. <strong>D<strong>er</strong></strong>for har <strong>Danica</strong><strong>Pension</strong> indgå<strong>et</strong> <strong>et</strong> samarbejde med Institutfor Lykkeforskning om at und<strong>er</strong>søge, hvorfordansk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> blandt v<strong>er</strong>dens lykkeligste folk.Lykken i DanmarkI løb<strong>et</strong> af de seneste år har en lang rækkeint<strong>er</strong>nationale medi<strong>er</strong> skrev<strong>et</strong> om lykkeligeDanmark. D<strong>et</strong> skyldes, at Danmark ofte ligg<strong>er</strong> itoppen af de int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>, somoffentliggøres af blandt and<strong>et</strong> Gallup, WorldValue Survey og European Social Survey 22 .Ifølge John Helliwell, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> redaktør på WorldHappiness Report og professor i økonomi vedUniv<strong>er</strong>sity of British Columbia, skyldes d<strong>et</strong>,at “Danmark rang<strong>er</strong><strong>er</strong> i toppen blandt alle defaktor<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> und<strong>er</strong>støtt<strong>er</strong> lykke.”Danmark vækk<strong>er</strong> også int<strong>er</strong>esse ved WorldDatabase of Happiness, hvor man indsaml<strong>er</strong>resultat<strong>er</strong>ne fra forskellige lykkemåling<strong>er</strong> rundtomkring i v<strong>er</strong>den. Fra Afghanistan til Yemenog fra Østrig til Australien. H<strong>er</strong> findes data fraomtrent 160 lande fra m<strong>er</strong>e end 40 år. <strong>D<strong>er</strong></strong>medkan vi også se, hvorledes lykkeniveau<strong>et</strong> iDanmark har udvikl<strong>et</strong> sig ov<strong>er</strong> tid. Siden 1973,hvor den første måling <strong>er</strong> for<strong>et</strong>ag<strong>et</strong>, <strong>er</strong> m<strong>er</strong>eend 60 måling<strong>er</strong> udført i Danmark. Nogle år<strong>er</strong> d<strong>er</strong> udført fl<strong>er</strong>e måling<strong>er</strong>. H<strong>er</strong>af kan vi se,at lykken i Danmark har ligg<strong>et</strong> på <strong>et</strong> stabilt oghøjt niveau de seneste 40 år. Se graf side 10.Spørg<strong>er</strong> man dansk<strong>er</strong>ne, hvor lykkelige ell<strong>er</strong>hvor tilfredse de <strong>er</strong> på en skala fra 0 til 10, fårman som regel svar med <strong>et</strong> gennemsnit påomkring 8. Men <strong>er</strong> d<strong>et</strong> godt?Alt <strong>er</strong> som bekendt relativt. De befolkning<strong>er</strong>,d<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> de laveste lykkeniveau<strong>er</strong>,befind<strong>er</strong> sig i lande som Togo, Zimbabwe,Tanzania, Irak, Rwanda, Burundi, Den CentralafrikanskeRepublik, og Si<strong>er</strong>ra Leone 23 .H<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> folk lykkeniveau<strong>er</strong> på mellem3 og 4. I de europæiske und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong>befolkning<strong>er</strong>ne i de tidlig<strong>er</strong>e kommunistiskelande, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> mindst tilfredse med liv<strong>et</strong>. H<strong>er</strong>ligg<strong>er</strong> niveau<strong>et</strong> som regel mellem 5 og 6.Danmark rang<strong>er</strong><strong>er</strong> i toppen blandt alle de faktor<strong>er</strong>,d<strong>er</strong> und<strong>er</strong>støtt<strong>er</strong> lykke.”John Helliwell, professor i økonomi ved Univ<strong>er</strong>sity of British Columbia og redaktør på World Happiness Report10
INTRODUKTIONLykkeforskningDen politiske og akademiske v<strong>er</strong>den <strong>er</strong> optagede af at forstå, hvorfor nogle samfund <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkeligeend andre. <strong>D<strong>er</strong></strong>for granskes de nationale og int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> i de sen<strong>er</strong>e år <strong>er</strong> voks<strong>et</strong> iantal, flittigt af forsk<strong>er</strong>e og politiske beslutningstag<strong>er</strong>e.OECD <strong>er</strong> begyndt at opgøre befolkningens tilfredshed med liv<strong>et</strong> blandt sine medlemslande 17 . Men all<strong>er</strong>edesiden 1973 har Europakommissionen tag<strong>et</strong> temp<strong>er</strong>aturen på tilfredsheden med liv<strong>et</strong> i Europa 18 . I d<strong>et</strong>am<strong>er</strong>ikanske Gen<strong>er</strong>al Social Survey 19 har man ligeledes i m<strong>er</strong>e end 40 år und<strong>er</strong>søgt, hvor lykkelige am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>ne<strong>er</strong>. Foruden OECD og Gen<strong>er</strong>al Social Survey und<strong>er</strong>søges lykken blandt and<strong>et</strong> i European SocialSurvey, World Value Survey og Gallup World Poll. I sidstnævnte for<strong>et</strong>ages lykkemåling<strong>er</strong>ne i 160 lande.D<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at sociolog<strong>er</strong>, økonom<strong>er</strong>, psykolog<strong>er</strong> og andre forsk<strong>er</strong>e i dag kan sammenligne million<strong>er</strong> afbesvarels<strong>er</strong> fra folk ov<strong>er</strong> hele v<strong>er</strong>den indsaml<strong>et</strong> ov<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e årti<strong>er</strong>.<strong>D<strong>er</strong></strong>ved kan lykkeforsk<strong>er</strong>e begynde at identific<strong>er</strong>e, hvad d<strong>er</strong> <strong>er</strong> fælles for de folk, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> lykkelige. Vi kend<strong>er</strong>principp<strong>er</strong>ne fra eksempelvis sundhedsvidenskaben, hvor vi i dag ved, at faktor<strong>er</strong> som kost, rygning,alkohol og motion har b<strong>et</strong>ydning for sundheden. I sted<strong>et</strong> still<strong>er</strong> lykkeforskningen spørgsmål<strong>et</strong>: Hvad harb<strong>et</strong>ydning for lykken? De int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong> tillad<strong>er</strong> forsk<strong>er</strong>ne at identific<strong>er</strong>e mønstre. Hvilke omstændighed<strong>er</strong><strong>er</strong> fælles for de p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> lykkeligst? Er de gift? Har de børn? Hvor meg<strong>et</strong> tjen<strong>er</strong> de?Men svar<strong>et</strong> på de spørgsmål kan kun fortælle os, om d<strong>er</strong> <strong>er</strong> sammenfald, og ikke om d<strong>er</strong> <strong>er</strong> kausal sammenhæng(at A forårsag<strong>er</strong> B). Blot fordi folk med en høj<strong>er</strong>e indkomst gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige, behøv<strong>er</strong>d<strong>et</strong> jo ikke nødvendigvis b<strong>et</strong>yde, at vi bliv<strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e af en høj<strong>er</strong>e indkomst. D<strong>et</strong> kunne jo også være, atfolk, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> lykkelige, opfattes som m<strong>er</strong>e succesfulde og har l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e ved at forhandle sig til høj<strong>er</strong>e løn. Ell<strong>er</strong>at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en bagvedliggende årsag, d<strong>er</strong> medfør<strong>er</strong>, at folk <strong>er</strong> lykkelige OG tjen<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e. For eksempel evnentil at løse problem<strong>er</strong> 20 .<strong>D<strong>er</strong></strong>for benytt<strong>er</strong> lykkeforskningen sig også af panel- ell<strong>er</strong> kohortestudi<strong>er</strong>, hvor man følg<strong>er</strong> de sammep<strong>er</strong>son<strong>er</strong> gennem en årrække. I lande som England og Tyskland har man fulgt tusindvis af p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>– de samme p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> – i fl<strong>er</strong>e årti<strong>er</strong> 21 . <strong>D<strong>er</strong></strong>ved har man mulighed for at stud<strong>er</strong>e, hvilken effekt forskelligebegivenhed<strong>er</strong> har på lykken. Bliv<strong>er</strong> man lykkelig<strong>er</strong>e af at blive gift, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> lykkelige p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, m<strong>er</strong><strong>et</strong>ilbøjelige til at blive gift og forblive gifte? Hvad <strong>er</strong> årsag, og hvad <strong>er</strong> effekt? Hvad påvirk<strong>er</strong> lykken mest?Arbejdsløshed ell<strong>er</strong> skilsmisse – og hvor længe? D<strong>et</strong> kan lykkeforskningen und<strong>er</strong>søge ved at anvendekohortestudi<strong>er</strong>.11
Lykkeniveau<strong>et</strong> i Danmark 1973-2012LYKKENIVEAU 1010 99 88 77 66 55 44 33 212010 1 2 3 4 5 6 7 8 9 1001973 1978 1983 1988 1993 1998 2003 2008 2013Lykken måles ofte fl<strong>er</strong>e gange årligt i Danmark. De seneste 40 år har lykken i Danmark ligg<strong>et</strong> på <strong>et</strong> stabiltog højt niveau på omkring 8 på en skala fra 0 til 10.LYKKENIVEAU109Veenhoven, Ruut, Happiness in Denmark, World Database of Happiness, Erasmus Univ<strong>er</strong>siteit Rott<strong>er</strong>dam8Danmark ligg<strong>er</strong> således i den gode ende af vi hejs<strong>er</strong> Dannebrog helt til tops, <strong>er</strong> d<strong>et</strong> vigtigt7skalaen sammen med de øvrige nordiske at være opmærksom på en række forhold.lande 6 samt Holland, Canada og Schweiz, d<strong>er</strong>som 5 regel også scor<strong>er</strong> mellem 7,5 og 8. Ofte Lykkemåling<strong>er</strong> repræsent<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>et</strong> gennemsnit.ligg<strong>er</strong> Danmark helt i top i lykkemåling<strong>er</strong>, og Danmark ligg<strong>er</strong> højt på v<strong>er</strong>densranglist<strong>er</strong>ne4Danmark vækk<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for opsigt blandt politik<strong>er</strong>e,3 medi<strong>er</strong> og forsk<strong>er</strong>e rundt omkring i v<strong>er</strong>den. ulykkelige mennesk<strong>er</strong> i Danmark. D<strong>et</strong> vidn<strong>er</strong>ov<strong>er</strong> lykke, men d<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong> ikke, at vi ikke harSamfundsforsk<strong>er</strong>e 2<strong>er</strong> begyndt at bruge udtrykk<strong>et</strong>“g<strong>et</strong>ting to Denmark 24 ” om succesfuld mo-om 27 . Samtidig peg<strong>er</strong> forskningen på, at d<strong>et</strong>vores høje forbrug af antidepressiv medicin1d<strong>er</strong>nis<strong>er</strong>ing, og lykkeforsk<strong>er</strong>e <strong>er</strong> optagede af at kan være ekstra hårdt at være ulykkelig i <strong>et</strong>forstå, 0 hvad de kald<strong>er</strong> ”the Danish Effect 25 ”. <strong>lykkeligt</strong> samfund 28 . Hvis alle omkring en1973 1978 1983 1988 1993 1998 2003 2008 2013synes at være på den grønne gren, kan ensÉt <strong>lykkeligt</strong> land – for nogle og egen ulykke da synes desto værre. DanmarkTILLIDkun i nogle tilfældehar d<strong>er</strong>for en forpligtelse til at tage ekstra godtD<strong>et</strong> <strong>er</strong> dejligt med opmærksomhed fra int<strong>er</strong>nationaleforsk<strong>er</strong>e, politik<strong>er</strong>e og medi<strong>er</strong>. Menhånd om de mennesk<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har ondt i liv<strong>et</strong>.før12
INTRODUKTIONDanmarks plac<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> i int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>Numm<strong>er</strong> 2: World Database of Happiness (gennemsnit 2000-2009)Numm<strong>er</strong> 1: European Social Survey 2008Numm<strong>er</strong> 1: Gallup World Poll 2011Numm<strong>er</strong> 1: Eurobarom<strong>et</strong><strong>er</strong> 2012Numm<strong>er</strong> 5: OECD Your B<strong>et</strong>t<strong>er</strong> Life Index 2013 2613
Danmark <strong>er</strong> på v<strong>er</strong>dens læb<strong>er</strong>Ov<strong>er</strong>skrift<strong>er</strong> om de lykkelige dansk<strong>er</strong>e har i de sen<strong>er</strong>e årfyldt i en lang række af int<strong>er</strong>nationale medi<strong>er</strong>.• BBC: “What can the Danes teach us about happiness”, april 2007• Washington Post: “Why are the Danes so happy?”, august 2008• The Guardian: “A taste of life in Denmark, the happiest country in the world”, juli 2009• New York Times: “...About once a year, some new study confirms Denmark’s statusas a happiness sup<strong>er</strong>pow<strong>er</strong>...”, juli 2009• ABC News: “Denmark: The happiest place on earth”, august 2009• Oprah.com: “Why people in Denmark are so happy”, oktob<strong>er</strong> 2009• Huffington Post: “Denmark has taken the top spot on the United Nation’s first ev<strong>er</strong>World Happiness Report”, april 201214
INTRODUKTIONHele Norden klar<strong>er</strong> sig godt – og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> de ting, vi harfælles i norden – blandt and<strong>et</strong> velfærdssamfund<strong>et</strong>– d<strong>er</strong> gør, at vi klar<strong>er</strong> os godt i lykkemåling<strong>er</strong>ne.”Bent Greve, professor ved Institut for Samfund og Globalis<strong>er</strong>ing, Roskilde Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>D<strong>et</strong> skal samtidig und<strong>er</strong>streges, at Danmarkikke klar<strong>er</strong> sig godt i alle form<strong>er</strong> for lykkemåling<strong>er</strong>.Danmark klar<strong>er</strong> sig konsekvent godt ievalu<strong>er</strong>ende måling<strong>er</strong>, hvor folk vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> d<strong>er</strong>esliv som helhed, men mindre godt i affektivemåling<strong>er</strong>, hvor d<strong>er</strong> spørges ind til lykkefølelseni dagligdagen 29 .Ligeledes skal d<strong>et</strong> und<strong>er</strong>streges, at Danmark<strong>er</strong> ét af fl<strong>er</strong>e lande, d<strong>er</strong> klar<strong>er</strong> sig godt ilykkemåling<strong>er</strong>ne. Som nævnt klar<strong>er</strong> samtligenordiske lande sig godt i måling<strong>er</strong>ne. Top-5<strong>er</strong> oftest befolk<strong>et</strong> af de nordiske lande samtHolland og Schweiz 30 .Faktisk klar<strong>er</strong> de fleste af de øvrige nordiskelande sig bedre end Danmark i den senestemåling for<strong>et</strong>ag<strong>et</strong> af OECD. B<strong>et</strong>t<strong>er</strong> Life Indexopgør folks tilfredshed med liv<strong>et</strong>, som én udaf 11 indikator<strong>er</strong> i OECD-initiativ<strong>et</strong>. I førsteudgave af indeks<strong>et</strong> fra 2012 havde dansk<strong>er</strong>n<strong>er</strong>apport<strong>er</strong><strong>et</strong> <strong>et</strong> niveau på 7,8, men i den senesteudgave, d<strong>er</strong> udkom i maj måned 2013, varniveau<strong>et</strong> fald<strong>et</strong> til 7,5. <strong>D<strong>er</strong></strong>med røg Danmarkogså fra en førsteplads til en femteplads –nu ov<strong>er</strong>gå<strong>et</strong> af Schweiz, Norge, Sv<strong>er</strong>ige ogIsland 31 .D<strong>et</strong> <strong>er</strong> dog også mindre int<strong>er</strong>essant, om Danmark<strong>er</strong> numm<strong>er</strong> 1 ell<strong>er</strong> numm<strong>er</strong> 5. D<strong>et</strong>, d<strong>er</strong><strong>er</strong> m<strong>er</strong>e int<strong>er</strong>essant, <strong>er</strong> at forstå, hvad d<strong>er</strong> <strong>er</strong>fælles for de lande, d<strong>er</strong> klar<strong>er</strong> sig godt. Hvad<strong>er</strong> fælles for de samfund, d<strong>er</strong> har lykkeligebefolkning<strong>er</strong>?<strong>D<strong>er</strong></strong>for bør vi også forsøge at forstå, hvorforDanmark så ofte kåres som <strong>et</strong> af v<strong>er</strong>denslykkeligste lande. Hvorfor klar<strong>er</strong> Danmark siggodt i de int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>? Hvad<strong>er</strong> årsag<strong>er</strong>ne til d<strong>et</strong> høje danske lykkeniveau?D<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>et</strong>, d<strong>er</strong> vil være fokus for resten afdenne rapport.15
Sådan harvi gjortRapporten hvil<strong>er</strong> på <strong>et</strong> omfattende int<strong>er</strong>view-, videns- og datagrundlag.For at belyse spørgsmål<strong>et</strong> om, hvorfor Danmark klar<strong>er</strong> sig godti int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>, har vi gennemført kvalitative int<strong>er</strong>viewsmed førende danske og int<strong>er</strong>nationale lykkeforsk<strong>er</strong>e.H<strong>er</strong>und<strong>er</strong>:• Andrew Oswald, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of Warwick• Angus Deaton, Professor i økonomi, Princ<strong>et</strong>on Univ<strong>er</strong>sity• Bent Greve, Professor ved Institut for Samfund og Globalis<strong>er</strong>ing, Roskilde Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>• Bruno S. Frey, Professor i Behavioural Science, Univ<strong>er</strong>sity of Warwick• Carol Graham, Professor, Univ<strong>er</strong>sity of Maryland, og Senior Fellow, Brookings Institution• Christian Bjørnskov, Lektor i nationaløkonomi, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>• Jan Brødslev Olsen, Lektor ved Institut for Sociologi og Socialt Arbejde, Aalborg Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>• John Helliwell, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of British Columbia og redaktør på WorldHappiness Report• Michael Norton, Associate Professor i Business Administration, Harvard Business School• Ped<strong>er</strong> J. Ped<strong>er</strong>sen, Professor i velfærdsforskning, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>• Richard A. East<strong>er</strong>lin, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of South<strong>er</strong>n California• Rob<strong>er</strong>t H. Frank, Professor i økonomi, Johnson Cornell Univ<strong>er</strong>sity• Romina Boarini, Senior Economist, Head of Measuring Well-Being and Progress Section,Statistics Directorate, OECD• Ruut Veenhoven, Professor Em<strong>er</strong>itus i Social conditions of human happiness, EramusUniv<strong>er</strong>siteit Rott<strong>er</strong>dam og Direktør for World Database of Happiness16
INTRODUKTIONSamtidig har vi for<strong>et</strong>ag<strong>et</strong> en gennemgang af relevant litt<strong>er</strong>atur indenfor lykkeforskningen. D<strong>et</strong> drej<strong>er</strong> sig om rapport<strong>er</strong> fra organisation<strong>er</strong>som FN og OECD samt fagbøg<strong>er</strong> og forskningsartikl<strong>er</strong> frauniv<strong>er</strong>sit<strong>et</strong><strong>er</strong> rundt omkring i v<strong>er</strong>den.H<strong>er</strong>und<strong>er</strong>:• World Happiness Report, Earth Institute, Columbia Univ<strong>er</strong>sity, 2012• How’s life? Measuring well-being, OECD, 2011• Int<strong>er</strong>national Diff<strong>er</strong>ences in Well-Being, Ed Dien<strong>er</strong>, Daniel Kahneman, og John Helliwell, 2010• The Danish Effect: Beginning to Explain High Well-Being in Denmark, Edward Dien<strong>er</strong>, Rob<strong>er</strong>tBiswas-Dien<strong>er</strong> og Joar Vitt<strong>er</strong>sø, 2010• Et <strong>lykkeligt</strong> land? Hvad skal d<strong>er</strong> til og kan velfærdssamfund<strong>et</strong> bidrage?, Bent Greve, 2010• Happiness Around the World, Carol Graham, 2009• The happiness–income paradox revisited Richard A. East<strong>er</strong>lin <strong>et</strong> al., 2010• Measuring National Well-being, Office for National Statistics, 2011• Happiness as an aim in public policy – The greatest happiness principle, Ruut Veenhoven, 2004• Report by the Commission on the Measurement of Economic P<strong>er</strong>formance and Social Progress,Joseph Stiglitz, Amartya Sen og Jean-Paul Fitoussi, 2009Yd<strong>er</strong>m<strong>er</strong>e bygg<strong>er</strong> <strong>rapporten</strong> på tusindvis af besvarels<strong>er</strong> fradansk<strong>er</strong>ne. Siden 2007 har knap 10.000 dansk<strong>er</strong>e svar<strong>et</strong> påspørgsmål i <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> indgår i denn<strong>er</strong>apport. Ligeledes har vi anvendt data fra int<strong>er</strong>nationaledatabank<strong>er</strong>.H<strong>er</strong>und<strong>er</strong>:• World Database of Happiness• European Social Survey• OECDs B<strong>et</strong>t<strong>er</strong> Life Index17
Årsag<strong>er</strong> tildansk<strong>er</strong>nes lykkeDanmark <strong>er</strong> blandt v<strong>er</strong>dens lykkeligste lande. D<strong>et</strong> skyldesblandt and<strong>et</strong> <strong>et</strong> stærkt civilsamfund, <strong>et</strong> velfung<strong>er</strong>endedemokrati, en høj grad af tryghed, tillid, frihed og velstandsamt gode arbejdsvilkår med plads til <strong>et</strong> liv i balance.TillidEn af de væsentligste årsag<strong>er</strong> til, at Danmark klar<strong>er</strong> siggodt i int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>, <strong>er</strong> vores høje niveauaf tillid. Vi stol<strong>er</strong> på hinanden, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøreliv<strong>et</strong> lidt l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e.TryghedD<strong>et</strong> danske velfærdssamfund reduc<strong>er</strong><strong>er</strong> usikk<strong>er</strong>hedog bekymring i befolkningen. D<strong>et</strong> har især b<strong>et</strong>ydningfor de mindre velstående, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige iDanmark end i andre velstående lande.VelstandDanmarks høje velstandsniveau <strong>er</strong> en del af forklaringenpå vores høje lykkeniveau. Velstående lande og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong>e lykkelige end mindre velstående. Menhvem vi sammenlign<strong>er</strong> os med, og hvad vi brug<strong>er</strong> voresvelstand på, <strong>er</strong> også afgørende for lykken.FrihedAt kunne bestemme ov<strong>er</strong> sit liv <strong>er</strong> afgørende for lykken.Dansk<strong>er</strong>nes frihed <strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong> sikr<strong>et</strong> gennem enrække r<strong>et</strong>tighed<strong>er</strong>, og samtidig oplev<strong>er</strong> vi at være i kontrolov<strong>er</strong> vores eg<strong>et</strong> liv.
INTRODUKTIONArbejdeSociale relation<strong>er</strong>, identit<strong>et</strong> og mening hør<strong>er</strong> til blandtgevinst<strong>er</strong>ne ved <strong>et</strong> arbejde – ud ov<strong>er</strong> lønnen. <strong>D<strong>er</strong></strong>for <strong>er</strong> <strong>et</strong>arbejde vigtigt for lykken. Samtidig <strong>er</strong> danske arbejdsplads<strong>er</strong>gen<strong>er</strong>elt præg<strong>et</strong> af stor autonomi og kvalit<strong>et</strong> i jobindhold<strong>et</strong>– og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøre dansk<strong>er</strong>ne lykkelige.DemokratiDanmark har <strong>et</strong> veludvikl<strong>et</strong> demokrati med <strong>et</strong> højt niveauaf politisk deltagelse, god reg<strong>er</strong>ingsførelse og en lav grad afkorruption. D<strong>et</strong> giv<strong>er</strong> mulighed<strong>er</strong> for at påvirke samfund<strong>et</strong>,og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> godt for lykken.CivilsamfundDanmark <strong>er</strong> <strong>et</strong> af de lande i v<strong>er</strong>den med størst sammenhængskraft.D<strong>et</strong> skyldes blandt and<strong>et</strong> den høje grad afdeltagelse i frivilligt arbejde. Samtidig har både frivilligtarbejde og sociale relation<strong>er</strong> b<strong>et</strong>ydning for lykken.BalanceMuligheden for at kunne balanc<strong>er</strong>e arbejdsliv ogfamilieliv <strong>er</strong> væsentlig for lykken og dansk<strong>er</strong>ne hartid til <strong>et</strong> familie- og fritidsliv ved siden af karri<strong>er</strong>enog nyd<strong>er</strong> stor fleksibilit<strong>et</strong> på arbejdspladsen.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> vigtigt at und<strong>er</strong>strege, at de årsag<strong>er</strong> til Danmarks høje lykkeniveau, d<strong>er</strong>bliv<strong>er</strong> præsent<strong>er</strong><strong>et</strong> på de følgende sid<strong>er</strong>, ikke skal forstås som de eneste årsag<strong>er</strong>.<strong>D<strong>er</strong></strong> findes andre faktor<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> påvirk<strong>er</strong> lykken, men som ikke <strong>er</strong> medtag<strong>et</strong> h<strong>er</strong>.Listen skal ikke d<strong>er</strong>for opfattes som en kompl<strong>et</strong> og endegyldig facitliste.Rapporten skal frem for alt ses som <strong>et</strong> oplæg til debat om, hvad d<strong>er</strong> skab<strong>er</strong><strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong> samfund.
TillidTillidEn af de væsentligste årsag<strong>er</strong> til, at Danmark klar<strong>er</strong> siggodt i int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>, <strong>er</strong> vores høje niveauaf tillid. Vi stol<strong>er</strong> på hinanden, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøreliv<strong>et</strong> lidt l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e.<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> særligt én ting, som udenlandske turist<strong>er</strong>forbløffes ov<strong>er</strong>, når de besøg<strong>er</strong> Danmark.At de danske forældre trygt eft<strong>er</strong>lad<strong>er</strong> d<strong>er</strong>esbørn udenfor i barnevogne. Mens mor og farnyd<strong>er</strong> en kop kaffe indenfor, får lille Max lovtil at sove udenfor cafeen i barnevognen.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong> vidnesbyrd om den tillid, d<strong>er</strong> eksist<strong>er</strong><strong>er</strong>i d<strong>et</strong> danske samfund. Tre ud af firedansk<strong>er</strong>e men<strong>er</strong>, at man kan stole på de flestemennesk<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> v<strong>er</strong>densrekord. På globaltplan men<strong>er</strong> kun én ud af fire p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, at mankan stole på de fleste andre mennesk<strong>er</strong>. Vistol<strong>er</strong> på hinanden. Ikke bare på vores familieog venn<strong>er</strong>, men også på manden på gaden,på de folk, vi ikke kend<strong>er</strong>, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med tilat gøre liv<strong>et</strong> l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e og lykkelig<strong>er</strong>e.Tillidsfulde lande <strong>er</strong>lykkelige landeTillid anses af de fleste lykkeforsk<strong>er</strong>e for atvære en af forklaring<strong>er</strong>ne på, hvorfor noglelande <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e end andre 32 .I 2012 blev World Happiness Report præsent<strong>er</strong><strong>et</strong>ved en FN-konf<strong>er</strong>ence om lykke. Rapporten,d<strong>er</strong> <strong>er</strong> udarbejd<strong>et</strong> af d<strong>et</strong> an<strong>er</strong>kendte EarthInstitute ved Columbia Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>y, peg<strong>er</strong> påtillid som en af de væsentlige årsag<strong>er</strong> til, atnogle lande – h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> Danmark – <strong>er</strong> m<strong>er</strong>elykkelige end andre. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> ikke <strong>et</strong> tilfælde,at de lykkeligste lande i v<strong>er</strong>den også haren tendens til at have høje niveau<strong>er</strong> af tillid,konklud<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>rapporten</strong>.I Danmark har vi <strong>et</strong> ekstremt højt niveau af tillid.D<strong>et</strong> <strong>er</strong> en af de vigtigste årsag<strong>er</strong> til vores høje lykke.”Christian Bjørnskov, lektor i nationaløkonomi, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>21
Sammenhængen mellem tillid og lykke sesogså, når vi sammenlign<strong>er</strong> en række lande.I figuren ov<strong>er</strong>for <strong>er</strong> 27 lande sat ind. Hv<strong>er</strong>firkant repræsent<strong>er</strong><strong>er</strong> <strong>et</strong> land. Ud af den vandr<strong>et</strong>teakse <strong>er</strong> landenes tillidsniveau, mensden lodr<strong>et</strong>te akse vis<strong>er</strong> lykkeniveau i landene.Danmark har både d<strong>et</strong> højeste tillids- oglykkeniveau og <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for at finde øv<strong>er</strong>st oglængst ude mod højre. Ned<strong>er</strong>st til venstre <strong>er</strong>d<strong>et</strong> Bulgarien, d<strong>er</strong> klar<strong>er</strong> sig dårligst, bådehvad angår lykke og tillid i befolkningen.Tilliden gør liv<strong>et</strong> l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>eSpørgsmål<strong>et</strong> <strong>er</strong> selvfølgelig, om d<strong>et</strong> blot <strong>er</strong> <strong>et</strong>sammenfald, ell<strong>er</strong> om d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en kausal sammenhængmellem tillid og lykke. Kan tillid væreårsag til lykke? Et p<strong>er</strong>spektiv på d<strong>et</strong> spørgsmålgav en am<strong>er</strong>ikansk journalist ved ForbesMagasine 33 . I 2011 besøgte Erika And<strong>er</strong>senDanmark for at und<strong>er</strong>søge, hvorfor Danmarkaltid lå højt plac<strong>er</strong><strong>et</strong> på de int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>.Und<strong>er</strong> besøg<strong>et</strong> ville hun leje en hest,men udlejningssted<strong>et</strong> tog ikke imod kreditkort.Udlej<strong>er</strong>en af hestene foreslog da, at hun kunnekomme tilbage med kontant<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> rid<strong>et</strong>uren.Journalisten var ov<strong>er</strong>væld<strong>et</strong> ov<strong>er</strong> den tillidsfuldegestus, og for hende var konklusionen lig<strong>et</strong>il:Vi <strong>er</strong> meg<strong>et</strong> tilfredse med liv<strong>et</strong> i Danmark,fordi liv<strong>et</strong> <strong>er</strong> l<strong>et</strong> og ubureaukratisk. Dansk<strong>er</strong>ne<strong>er</strong> lykkelige på grund af en høj grad af tillid.Tilliden <strong>er</strong> med til at skabe <strong>et</strong> bekvemt samfund.Et samfund, d<strong>er</strong> elimin<strong>er</strong><strong>er</strong> bekymring<strong>er</strong> ihv<strong>er</strong>dagen. ”Kan jeg lade mit barn stå udenfori barnevognen, mens jeg lige <strong>er</strong> inde i butikken<strong>et</strong> øjeblik?”, ”Er min frakke stadig i gard<strong>er</strong>oben,når vi <strong>er</strong> færdige på restauranten?”,”Komm<strong>er</strong> kunden tilbage med de penge, hanskyld<strong>er</strong>, nu da hans Dankort ikke virkede?”Men tilliden voks<strong>er</strong> ikke ud af int<strong>et</strong>. Vi oplev<strong>er</strong>,at folk fortjen<strong>er</strong> vores tillid. Som eksempeltjen<strong>er</strong> <strong>et</strong> socialt eksp<strong>er</strong>iment, d<strong>er</strong> blev udført ien række by<strong>er</strong> i USA og Europa. På gad<strong>er</strong> ogstræd<strong>er</strong> blev tegnebøg<strong>er</strong> ”tabt” indeholdendekontant<strong>er</strong> svarende til en dagløn i d<strong>et</strong> pågældendeland samt ID ell<strong>er</strong> and<strong>et</strong>, d<strong>er</strong> gjorde d<strong>et</strong>muligt at identific<strong>er</strong>e tegnebogens ”ej<strong>er</strong>mand”.To sted<strong>er</strong> i v<strong>er</strong>den blev alle tegnebøg<strong>er</strong>ne r<strong>et</strong>urn<strong>er</strong><strong>et</strong>til ”ej<strong>er</strong>manden” med pengene stadigi pungen. D<strong>et</strong> var i Danmark og Norge. I restenaf Europa blev lidt ov<strong>er</strong> halvdelen af tegnebøg<strong>er</strong>n<strong>er</strong><strong>et</strong>urn<strong>er</strong><strong>et</strong> med kontant<strong>er</strong>ne tilbage 34 .Men lykken <strong>er</strong> ikke blot at blive genforen<strong>et</strong>med sin stadig fyldte tegnebog. D<strong>et</strong>, d<strong>er</strong> virkelighar værdi, <strong>er</strong> glæden ov<strong>er</strong> at opleve, at vikan stole på hinanden, og at vores medmennesk<strong>er</strong>vil os d<strong>et</strong> godt. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøreDanmark <strong>lykkeligt</strong>.Top 5Tillid1. Danmark 2. Norge 3. Finland 4. Sv<strong>er</strong>ige 5. HollandKilde: European Social Survey, 201022
TillidLykke og tillidLYKKE1098765432100 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10Danmark Øvrige landeTILLID<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> en stærk sammenhæng mellem landes tillids- og lykkeniveau. I ov<strong>er</strong>stående figur repræsent<strong>er</strong><strong>er</strong>LYKKE hv<strong>er</strong> firkant <strong>et</strong> land. Jo læng<strong>er</strong>e mod højre land<strong>et</strong> <strong>er</strong> plac<strong>er</strong><strong>et</strong>, jo større tillid <strong>er</strong> d<strong>er</strong> i befolkningen.10 Jo læng<strong>er</strong>e oppe, jo lykkelig<strong>er</strong>e. Danmark ligg<strong>er</strong> øv<strong>er</strong>st oppe og længst mod højre.Kilde: European Social Survey og World Database of Happiness98765432100 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10TILLID23
TryghedTryghedD<strong>et</strong> danske velfærdssamfund reduc<strong>er</strong><strong>er</strong> usikk<strong>er</strong>hedog bekymring i befolkningen. D<strong>et</strong> har især b<strong>et</strong>ydningfor de mindre velstående, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige iDanmark end i andre velstående lande.Danmark <strong>er</strong> <strong>et</strong> trygt samfund. D<strong>et</strong> skyldes ikkeblot, at d<strong>et</strong> <strong>er</strong> relativt sikk<strong>er</strong>t at gå på gadenom natten. D<strong>et</strong> skyldes i høj grad også, atvelfærdsstaten har reduc<strong>er</strong><strong>et</strong> en stor del afusikk<strong>er</strong>heden forbund<strong>et</strong> med sygdom, ald<strong>er</strong>domog ledighed.Tryghed handl<strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong> om fravær afangst og bekymring<strong>er</strong>. I Danmark kan vi blivebehandl<strong>et</strong> på sygehus<strong>et</strong>, når vi blive syge,modtage økonomisk hjælp, når vi mist<strong>er</strong> voresarbejde, og blive hjulp<strong>et</strong>, når vi bliv<strong>er</strong> gamle.Den sociale sikk<strong>er</strong>hed b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at vi kan leve<strong>et</strong> m<strong>er</strong>e ubekymr<strong>et</strong> liv og d<strong>er</strong>med være lykkelig<strong>er</strong>ei dagligdagen.<strong>D<strong>er</strong></strong>med har d<strong>et</strong> danske samfund reduc<strong>er</strong><strong>et</strong>en lang række usikk<strong>er</strong>hed<strong>er</strong> for folk. D<strong>et</strong> slårigennem på lykkemåling<strong>er</strong>ne, vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> fl<strong>er</strong>elykkeforsk<strong>er</strong>e, blandt and<strong>et</strong> Carol Graham,d<strong>er</strong> <strong>er</strong> Professor ved Univ<strong>er</strong>sity of Marylandog Senior Fellow ved Brookings Institution,d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en af USAs førende tænk<strong>et</strong>anke: ”D<strong>et</strong>sociale sikk<strong>er</strong>hedsn<strong>et</strong> har b<strong>et</strong>ydning. I USAkan vi se, at folk uden sygeforsikring <strong>er</strong> meg<strong>et</strong>m<strong>er</strong>e ulykkelige end folk med. Hvis du står tilat miste alt, hvad du ej<strong>er</strong>, hvis du bliv<strong>er</strong> syg, <strong>er</strong>du ikke lykkelig.”Lykke lighedI 2009 udgav tre forsk<strong>er</strong>e fra USA og Norge <strong>et</strong>studie i, hvorfor dansk<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>eend am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>e. For Rob<strong>er</strong>t Biswas-Dien<strong>er</strong>, Joar Vitt<strong>er</strong>sø og Ed Dien<strong>er</strong> var svar<strong>et</strong>enkelt: ”Nøglen til at forstå forskellen i lykkemellem de to nation<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> i forståelsen aflykken blandt de fattige 35 .”Blandt de mest velstående var d<strong>er</strong> ikke denstore forskel i lykkeniveau<strong>et</strong> mellem dansk<strong>er</strong>eog am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>e. <strong>D<strong>er</strong></strong>imod var d<strong>er</strong> stor forskelpå de mindst velhavende i USA og Danmark.Rammes man af eksempelvis arbejdsløshed,<strong>er</strong> d<strong>et</strong> danske sociale sikk<strong>er</strong>hedsn<strong>et</strong> m<strong>er</strong>efintmask<strong>et</strong> end d<strong>et</strong> am<strong>er</strong>ikanske.Velfærdsstaten har b<strong>et</strong>ydning for lykken. Hvis vi bliv<strong>er</strong>syge, ledige, gamle, så kan vi alligevel klare os.”Bent Greve, professor ved Institut for Samfund og Globalis<strong>er</strong>ing, Roskilde Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>25
Vi s<strong>er</strong> faktisk, at jo mindre de sociale forskelle <strong>er</strong>, johøj<strong>er</strong>e <strong>er</strong> d<strong>et</strong> gennemsnitlige niveau af livstilfredshed.”Romina Boarini, seniorøkonom og chef for Monitoring Well-being and Progress, OECDDen tryghed medfør<strong>er</strong>, at de laveste indkomstgrupp<strong>er</strong>i Danmark <strong>er</strong> b<strong>et</strong>ydeligt lykkelig<strong>er</strong>eend d<strong>er</strong>es am<strong>er</strong>ikanske modstykk<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>,at vi i Danmark ikke kun har en høj grad aflighed, når d<strong>et</strong> komm<strong>er</strong> til indkomst, men ogsånår d<strong>et</strong> komm<strong>er</strong> til lykken. Vi har en høj grad aflykke-lighed.Romina Boarini, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> seniorøkonom og cheffor Monitoring Well-being and Progress vedOECD, s<strong>er</strong> også <strong>et</strong> mønst<strong>er</strong> i OECDs datafra B<strong>et</strong>t<strong>er</strong> Life Index, d<strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong> mål<strong>er</strong>livstilfredsheden i 36 lande. De lande, d<strong>er</strong>klar<strong>er</strong> sig bedst, <strong>er</strong> ofte de lande, d<strong>er</strong> har denmindste grad af social ulighed. Oplev<strong>er</strong> folk,at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> systematiske og væsentlige forskellei leveforhold – eksempelvis bolig og helbred –mellem socialklasse, køn og <strong>et</strong>niske grupp<strong>er</strong>– har d<strong>et</strong> en negativ effekt på lykkefølelsen.Mens d<strong>er</strong> synes at være en sammenhængmellem social lighed og lykke i <strong>et</strong> samfund,h<strong>er</strong>sk<strong>er</strong> d<strong>er</strong> imidl<strong>er</strong>tid debat om, i hvilk<strong>et</strong>omfang økonomisk lighed <strong>er</strong> fordrende forlykken. På den ene side af debatten står bådedanske 36 og int<strong>er</strong>nationale 37 forsk<strong>er</strong>e, d<strong>er</strong> tal<strong>er</strong>for, at økonomisk lighed ikke medfør<strong>er</strong> størrelykke i befolkningen. På den anden side stårligeledes danske 38 og int<strong>er</strong>nationale 39 forsk<strong>er</strong>e,d<strong>er</strong> tal<strong>er</strong> for økonomisk lighed som en af devæsentligste forudsætning<strong>er</strong> for <strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong>samfund. Et tredje standpunkt an<strong>er</strong>kend<strong>er</strong>, atbevis<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> delte 40 . <strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> ligeledes debat omn<strong>et</strong>toeffekten af velfærdssamfund<strong>et</strong>. Evnentil at reduc<strong>er</strong>e ulykke trækk<strong>er</strong> selvfølgelig ien positiv r<strong>et</strong>ning, men samtidig vis<strong>er</strong> andenforskning, at en stor offentlig sektor kan haveen negativ effekt på befolkningens lykke 41 .Færre – men særlig udsatte– ulykkelige i DanmarkIfølge de int<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong>relativt få i Danmark, d<strong>er</strong> rapport<strong>er</strong><strong>er</strong> at væreulykkelige. Spørg<strong>er</strong> man dansk<strong>er</strong>ne, hvorlykkelige de <strong>er</strong> alt i alt på en skala fra 0 til 10,svar<strong>er</strong> und<strong>er</strong> 5 procent 5 ell<strong>er</strong> d<strong>er</strong>und<strong>er</strong>. S<strong>er</strong>man på de mindre lykkelige lande i Europasom Bulgarien ell<strong>er</strong> Ukraine, <strong>er</strong> d<strong>et</strong> tilsvarend<strong>et</strong>al ov<strong>er</strong> 50 procent.En af forklaring<strong>er</strong>ne på Danmarks høje gennemsnit<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for, at andelen af meg<strong>et</strong> ulykkeligemennesk<strong>er</strong> <strong>er</strong> relativt lille i Danmark, ell<strong>er</strong>som Andrew Oswald, Professor i økonomi vedUniv<strong>er</strong>sity of Warvick, sig<strong>er</strong> d<strong>et</strong> “Danmark <strong>er</strong>god til at forebygge ekstrem ulykke.”26
1510500 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10TryghedHVOR LYKKELIG ER DU PÅ EN SKALA FRA 0 TIL 10?Hvor lykkelig <strong>er</strong> du?PROCENT3530DANMARKTRYGHED25201510500 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10HVOR LYKKELIG ER DU PÅ EN SKALA FRA 0 TIL 10?PROCENT35BULGARIEN3025201510500 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10HVOR LYKKELIG ER DU PÅ EN SKALA FRA 0 TIL 10?Sammenlign<strong>et</strong> med andre lande <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en lille spredning i dansk<strong>er</strong>nes lykke, og kun meg<strong>et</strong> få vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, atde <strong>er</strong> meg<strong>et</strong> ulykkelige. D<strong>et</strong> skyldes blandt and<strong>et</strong>, at d<strong>et</strong> danske samfund skab<strong>er</strong> tryghed i befolkningen.PROCENTDANMARKKilde: European Social Survey, 2010353027
VelstandDanmarks høje velstandsniveau <strong>er</strong> en del af forklaringenpå vores høje lykkeniveau. Velstående lande og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong><strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong>e lykkelige end mindre velstående. Menhvem vi sammenlign<strong>er</strong> os med, og hvad vi brug<strong>er</strong> voresvelstand på, <strong>er</strong> også afgørende for lykken.Vi kend<strong>er</strong> alle udtryk som ”lykken <strong>er</strong> ikke godsell<strong>er</strong> guld”. Men s<strong>er</strong> vi på forskningen, kan viikke komme udenom, at velstand har b<strong>et</strong>ydningfor lykken. Penge <strong>er</strong> ikke nogen garantifor lykken, men at være uden penge kan nemtvære u<strong>lykkeligt</strong>.Rige lande <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>eD<strong>et</strong> komm<strong>er</strong> måske hell<strong>er</strong> ikke som nogenov<strong>er</strong>raskelse, at rige lande gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>eend fattige lande 42 . D<strong>et</strong> ses ved at sammenligneen række landes velstandsniveau,d<strong>er</strong> sædvanligvis opgøres ved bruttonationalprodukt<strong>et</strong>p<strong>er</strong> indbygg<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>es lykkeniveau.I figuren øv<strong>er</strong>st på modsatte side repræsent<strong>er</strong><strong>er</strong>hv<strong>er</strong> firkant <strong>et</strong> land. Jo læng<strong>er</strong>e mod højreland<strong>et</strong> <strong>er</strong> plac<strong>er</strong><strong>et</strong>, jo rig<strong>er</strong>e <strong>er</strong> d<strong>et</strong>. Længstmod højre <strong>er</strong> Luxembourg. Jo høj<strong>er</strong>e oppeland<strong>et</strong> <strong>er</strong> plac<strong>er</strong><strong>et</strong> i figuren, jo m<strong>er</strong>e tilfredse <strong>er</strong>folk med liv<strong>et</strong>. Øv<strong>er</strong>st oppe <strong>er</strong> Danmark.Sammenlign<strong>er</strong> vi disse 40 lande, s<strong>er</strong> vi, at rigelande gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige end fattigelande. Velstand <strong>er</strong> ikke den eneste årsag tillykke, men velstand har b<strong>et</strong>ydning.På trods af økonomisk krise og lave vækstrat<strong>er</strong>,<strong>er</strong> Danmark stadig blandt v<strong>er</strong>dens rigestelande, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> én af årsag<strong>er</strong>ne til dansk<strong>er</strong>neshøje lykkeniveau.Velstående p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> <strong>er</strong>gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong>e lykkeligeVelstand forklar<strong>er</strong> ikke kun, hvorfor noglelande <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige end andre, velstandforklar<strong>er</strong> også, hvorfor nogle p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> <strong>er</strong>m<strong>er</strong>e lykkelige end andre 43 . Sammenhængenmellem velstand og lykke ses nemlig både pålande- og p<strong>er</strong>sonniveau. Rige lande OG rigep<strong>er</strong>son<strong>er</strong> <strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong>e lykkelige.Danmark <strong>er</strong> <strong>et</strong> meg<strong>et</strong>, meg<strong>et</strong> rigt land, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong>en del af forklaringen på de høje livsevalu<strong>er</strong>ing<strong>er</strong>.”Angus Deaton, professor i økonomi, Princ<strong>et</strong>on Univ<strong>er</strong>sity28
VelstandVELSTANDRige lande <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e end fattige landeTILFREDSHED MED LIVET109VELSTAND8765432100 10000 20000 30000 40000 50000 60000 70000 80000Danmark Øvrige landeBNP PER INDBYGGER (US$ PPP)Jo høj<strong>er</strong>e husstandsindkomst, jo lykkelig<strong>er</strong>eKilde: Gallup World Poll og CIA World FactbookLYKKE8,07,97,87,77,67,57,47,37,27,17,0Und<strong>er</strong>300.000 DKK300.000-500.000 DKK500.000-700.000 DKKOv<strong>er</strong>700.000 DKKHUSSTANDSINDKOMSTFor hv<strong>er</strong>t trin op ad stigen for husstandsindkomsten s<strong>er</strong> vi <strong>et</strong> høj<strong>er</strong>e lykkeniveau.Kilde: <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>29!",(!"$$!*$#!%$(
INTROVil du helst tjene 50.000 dollars ell<strong>er</strong> 100.000 dollars?Svar<strong>et</strong> <strong>er</strong> måske ikke så lig<strong>et</strong>il, som man kunne tro.Nobit idestrupti con posam quatioribus, omnis nam quevoluption<strong>et</strong> eveliquo <strong>et</strong> esequossimus doluptatque peeni rentisitatia voluptaesti de num aut utecest quatur?For d<strong>et</strong> afhæng<strong>er</strong> måske af, hvad andre tjen<strong>er</strong>. Hvor ville du helst leve? I en v<strong>er</strong>den, hvor du tjen<strong>er</strong> 50.000dollars om år<strong>et</strong>, og den gennemsnitlige indkomst <strong>er</strong> 25.000 dollars årligt – ell<strong>er</strong> i en v<strong>er</strong>den, hvor du tjen<strong>er</strong>100.000 dollars om år<strong>et</strong>, og den gennemsnitlige indkomst <strong>er</strong> 200.000 dollars?Spørgsmål<strong>et</strong> blev første gang still<strong>et</strong> til en gruppe stud<strong>er</strong>ende på Harvard Univ<strong>er</strong>sity i 1998. Størstedelenaf de stud<strong>er</strong>ende på Harvard valgte den første v<strong>er</strong>den. Altså en v<strong>er</strong>den, hvor d<strong>er</strong>es relative indkomst varhøj<strong>er</strong>e, men d<strong>er</strong>es absolutte indkomst var mindre. Et resultat, man <strong>er</strong> nå<strong>et</strong> frem til mange gange sidenhen 45 .D<strong>et</strong> omdiskut<strong>er</strong>ede East<strong>er</strong>lin-paradoxI 1974 stødte økonomen Richard East<strong>er</strong>lin på <strong>et</strong> paradoks. På den ene side var rige lande og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>m<strong>er</strong>e lykkelige end fattige, men på den anden side blev folk ikke lykkelig<strong>er</strong>e, når <strong>et</strong> land blev rig<strong>er</strong>e 47 .East<strong>er</strong>lin havde und<strong>er</strong>søgt d<strong>et</strong> am<strong>er</strong>ikanske samfund, d<strong>er</strong> var blev<strong>et</strong> meg<strong>et</strong> rig<strong>er</strong>e, mens befolkningenikke var blev<strong>et</strong> lykkelig<strong>er</strong>e. Tværtimod. D<strong>et</strong> samme fænomen kunne spores i en række lande. Forskellig<strong>et</strong>eori<strong>er</strong> til årsagen til fænomen<strong>et</strong> blev fremsat. Den øgede velstand var blev<strong>et</strong> skævt fordelt, befolkningenhavde tilpass<strong>et</strong> sig d<strong>et</strong> nye velstandsniveau og folk fokus<strong>er</strong>ede på relative indkomst. D<strong>et</strong> gav anledningtil at tro, at når <strong>et</strong> vist velstandsniveau var nå<strong>et</strong>, kunne lande ikke læng<strong>er</strong>e opnå høj<strong>er</strong>e lykke ved at øgevelstanden. East<strong>er</strong>lin-paradoks<strong>et</strong> <strong>er</strong> dog meg<strong>et</strong> omdiskut<strong>er</strong><strong>et</strong> og <strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e gange blev<strong>et</strong> udfordr<strong>et</strong>. Senestaf forsk<strong>er</strong>parr<strong>et</strong> Stevenson og Wolf<strong>er</strong>s, d<strong>er</strong> i april 2013 påviste, at lande ikke s<strong>er</strong> ud til at nå <strong>et</strong> mæthedspunkt.<strong>D<strong>er</strong></strong>med at høj<strong>er</strong>e velstand medfør<strong>er</strong> høj<strong>er</strong>e lykke 48 .Indkomst vis<strong>er</strong> sig altid som en faktor, d<strong>er</strong> forklar<strong>er</strong>variationen i tilfredsheden med liv<strong>et</strong> inden for <strong>et</strong>givent land. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> ikke den vigtigste faktor, mendog en vigtig en af dem.”World Happiness Report 201230
VelstandS<strong>er</strong> vi på tallene fra <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>,tegn<strong>er</strong> d<strong>et</strong>te mønst<strong>er</strong> sig også. Knap 10.000p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> har svar<strong>et</strong> på, hvor lykkelige de <strong>er</strong>, oghvor stor d<strong>er</strong>es husstandsindkomst <strong>er</strong>. H<strong>er</strong>afkan vi se, at p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> med en høj<strong>er</strong>e husstandsindkomstgen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> lidt m<strong>er</strong>e lykkelige.For hv<strong>er</strong>t trin op ad stigen for husstandsindkomstens<strong>er</strong> vi <strong>et</strong> høj<strong>er</strong>e lykkeniveau. D<strong>et</strong>billede stemm<strong>er</strong> ov<strong>er</strong>ens med store int<strong>er</strong>nationaleund<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> som eksempelvis EuropeanSocial Survey, hvor 50.000 p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> <strong>er</strong> blev<strong>et</strong>spurgt om lykke og indkomst. H<strong>er</strong> vis<strong>er</strong> d<strong>et</strong> sigogså, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en sammenhæng mellem velstandog lykke. Jo større husstandsindkomst<strong>er</strong>,jo høj<strong>er</strong>e lykke har folk rapport<strong>er</strong><strong>et</strong>.Lykkeforsk<strong>er</strong>e tal<strong>er</strong> for, at d<strong>et</strong> <strong>er</strong> den relativeindkomst – ikke den absolutte indkomst – d<strong>er</strong>har b<strong>et</strong>ydning i <strong>et</strong> samfund som d<strong>et</strong> danske 44 .Lykken påvirkes med andre ord af, hvad andrehar. Vi int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong><strong>er</strong> os – om vi vil d<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> ej– for vores position i samfund<strong>et</strong>. Vi sammenlign<strong>er</strong>os selv med andre. Med naboen. Medsvog<strong>er</strong>en. D<strong>et</strong> kan result<strong>er</strong>e i <strong>et</strong> stressend<strong>er</strong>æs for status, hvor d<strong>et</strong> ikke handl<strong>er</strong> om, hvadvi egentligt har brug for, men om, at vi vil havem<strong>er</strong>e end naboen.Selvom velstand <strong>er</strong> vigtigt for lykke, b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>d<strong>et</strong> ikke, at vi blot kan købe os lykkelige. Vivænn<strong>er</strong> os nemlig hurtigt til den nye bil, dennye bluse ell<strong>er</strong> d<strong>et</strong> nye samtalekøkken. Nård<strong>et</strong> nye køkken <strong>er</strong> på plads, begynd<strong>er</strong> vihurtigt at fokus<strong>er</strong>e på d<strong>et</strong> næste projekt, d<strong>er</strong>skal realis<strong>er</strong>es. Næste trin på stigen. Næstelønforhøjelse. D<strong>et</strong> <strong>er</strong>, hvad lykkeforskningenkald<strong>er</strong> for den hedoniske trædemølle 46 . Enkontinu<strong>er</strong>lig stræben eft<strong>er</strong> <strong>et</strong> høj<strong>er</strong>e niveau.Michael Norton, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> professor på HarvardBusiness School, har d<strong>er</strong>for forsk<strong>et</strong> i, hvilkeforbrugsmønstre d<strong>er</strong> har den bedste effekt pålykken. I sted<strong>et</strong> for at bruge penge på mat<strong>er</strong>iell<strong>et</strong>ing til sig selv anbefal<strong>er</strong> han, at vi brug<strong>er</strong>dem på at hjælpe andre. Ved at hjælpe andrestyrk<strong>er</strong> vi nemlig vores sociale relation<strong>er</strong>, d<strong>er</strong>også <strong>er</strong> afgørende for lykken.Så mens velstand bestemt har b<strong>et</strong>ydning forlykken, handl<strong>er</strong> d<strong>et</strong> også om, hvad vi brug<strong>er</strong>vores velstand til. Samtidig <strong>er</strong> velstand ikked<strong>et</strong> eneste, d<strong>er</strong> har b<strong>et</strong>ydning for lykken. <strong>D<strong>er</strong></strong><strong>er</strong> lande, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> rig<strong>er</strong>e end Danmark, menmindre lykkelige.D<strong>et</strong>, vi gør med vore penge,spill<strong>er</strong> lige så vigtig en rolle, somhvor mange penge vi tjen<strong>er</strong>.”Michael Norton, Associate Professor, Harvard Business School31
FrihedFrihedAt kunne bestemme ov<strong>er</strong> sit liv <strong>er</strong> afgørende for lykken.Dansk<strong>er</strong>nes frihed <strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong> sikr<strong>et</strong> gennem enrække r<strong>et</strong>tighed<strong>er</strong>, og samtidig oplev<strong>er</strong> vi at være ikontrol ov<strong>er</strong> vores eg<strong>et</strong> liv.”Vi ans<strong>er</strong> følgende sandhed<strong>er</strong> for i sig selv atvære indlysende, at alle mennesk<strong>er</strong> <strong>er</strong> skabtlige, og at de af d<strong>er</strong>es skab<strong>er</strong> <strong>er</strong> blev<strong>et</strong> begav<strong>et</strong>med visse umistelige r<strong>et</strong>tighed<strong>er</strong>; til dissehør<strong>er</strong> liv, frihed og stræben eft<strong>er</strong> lykke …”Således indledes den am<strong>er</strong>ikanske uafhængigheds<strong>er</strong>klæringfra 1776. Forbindelsen mellemfrihed og lykke <strong>er</strong> således ikke ny, men vi måikke glemme vigtigheden af den frihed, vi nyd<strong>er</strong>.Muligheden for at være i kontrol ov<strong>er</strong> sit eg<strong>et</strong> liv<strong>er</strong> nemlig afgørende for folks lykke. Ifølge WorldHappiness Report komm<strong>er</strong> lykke fra ”mulighedenfor at forme ens egen fremtid og afhæng<strong>er</strong>d<strong>er</strong>for af <strong>et</strong> solidt niveau af frihed.”Sammenhængen mellem frihed og lykke <strong>er</strong>blev<strong>et</strong> und<strong>er</strong>søgt af Ruut Veenhoven, d<strong>er</strong> <strong>er</strong>professor em<strong>er</strong>itus i Social Conditions forHuman Happiness ved Erasmus Univ<strong>er</strong>siteitRott<strong>er</strong>dam. Veenhoven <strong>er</strong> samtidig redaktørpå Journal of Happiness Studies, direktør forWorld Database of Happiness og b<strong>et</strong>ragtesint<strong>er</strong>nationalt som en af pion<strong>er</strong><strong>er</strong>ne inden forlykkeforskning og som en af v<strong>er</strong>dens førendelykkeforsk<strong>er</strong>e. Veenhoven men<strong>er</strong>, at d<strong>et</strong> <strong>er</strong>muligt og bør være en priorit<strong>et</strong> at skabe <strong>et</strong> lykkelig<strong>er</strong>esamfund fra statslig side 49 . En af måd<strong>er</strong>ne<strong>er</strong> at sikre frihed, så folk har mulighedfor at vælge d<strong>et</strong> liv, d<strong>er</strong> bedst pass<strong>er</strong> dem 50 .Danske frihedsr<strong>et</strong>tighed<strong>er</strong>Dansk<strong>er</strong>nes frihed <strong>er</strong> sikr<strong>et</strong> i Grundloven.Ingen dansk borg<strong>er</strong> kan sættes i fængsel pågrund af sin politiske holdning, tro ell<strong>er</strong> afstamning.Den p<strong>er</strong>sonlige frihed <strong>er</strong> med andreord ukrænkelig. D<strong>et</strong> samme <strong>er</strong> vores bolig ogvores ejendom. Politi<strong>et</strong> må ikke bare gå ind ivores hjem, og ingen har r<strong>et</strong> til at tage ting fraos, som vi ej<strong>er</strong>. D<strong>et</strong> virk<strong>er</strong> selvfølgeligt, men <strong>er</strong>desværre ikke en univ<strong>er</strong>sel r<strong>et</strong>tighed.Vi må danne forening<strong>er</strong> uden at spørge nogenom lov først, vi må samles og demonstr<strong>er</strong>emod ting, vi <strong>er</strong> uenige i, og vi har ytringsfrihed.Tidlig<strong>er</strong>e kunne Kongen forbyde en bog, meni dag har vi r<strong>et</strong> til at give udtryk for, hvad vimen<strong>er</strong> i tale og på tryk. Vi har dog samtidig <strong>et</strong>ansvar for vores ytring<strong>er</strong> 51 .D<strong>et</strong> <strong>er</strong> faktisk meg<strong>et</strong> enkelt. Lykke handl<strong>er</strong> især omoplevelsen af p<strong>er</strong>sonlig frihed. H<strong>er</strong> scor<strong>er</strong> Danmarkekstremt højt.”Christian Bjørnskov, lektor i nationaløkonomi, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>33
Frihed skal sikre, at man på grund af sin race,sin seksualit<strong>et</strong> ell<strong>er</strong> sit køn ikke risik<strong>er</strong><strong>er</strong> athave begrænsede mulighed<strong>er</strong> i liv<strong>et</strong>. I Danmarkoplev<strong>er</strong> de fleste, at de selv kan vælgekursen i d<strong>er</strong>es eg<strong>et</strong> liv. Vi har muligheden forat kunne tage en uddannelse uagt<strong>et</strong> størrelsenaf forældrenes indkomst. Muligheden for atkunne gifte sig med sin drømmepartn<strong>er</strong>, uagt<strong>et</strong>om vedkommende måtte have samme kønsom en selv. Muligheden for at kunne tale frit,rejse frit og tænke frit. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøreDanmark <strong>lykkeligt</strong>. Ell<strong>er</strong> som World HappinessReport udtrykk<strong>er</strong> d<strong>et</strong>: ”Ingen mennesk<strong>er</strong> kanoprigtigt være lykkelige, hvis de ikke føl<strong>er</strong>, atde selv vælg<strong>er</strong> kursen i d<strong>er</strong>es liv.”Sin egen lykkes smed?Friheden <strong>er</strong> således positiv for lykken – menhar dog samtidig en skyggeside. Et samfund,hvor d<strong>er</strong> <strong>er</strong> frit valg på alle hyld<strong>er</strong>, og allemulighed<strong>er</strong> står åbne, kan virke uov<strong>er</strong>skueligtog skræmmende. D<strong>et</strong> skyldes, at mulighedenfor at træffe d<strong>et</strong> fork<strong>er</strong>te valg <strong>er</strong> desto større,og at d<strong>et</strong> <strong>er</strong> individ<strong>et</strong>s eg<strong>et</strong> ansvar at opnålykken. <strong>D<strong>er</strong></strong>med kan alene bekymringen for atfor<strong>et</strong>age <strong>et</strong> fork<strong>er</strong>t valg reduc<strong>er</strong>e vores lykke 52 .På engelsk bruges udtryk som choice anxi<strong>et</strong>yell<strong>er</strong> FOMO – fear of missing out – til at beskrivefænomen<strong>et</strong>.Ingen mennesk<strong>er</strong> kan oprigtigt være lykkelige, hvisde ikke føl<strong>er</strong>, at de selv vælg<strong>er</strong> kursen i d<strong>er</strong>es liv.”World Happiness Report 201234
FrihedTop 10Økonomisk frihed Pressefrihed1. Hongkong1. Finland2. Singapore2. Holland3. Australien3. NorgeNew Zealand4. 4. Luxembourg5. Schweiz5. Andorra6. Canada6. Danmark7. Chile7. Liechtenstein8. MauritiusNew Zealand8.9. Danmark9. Island10. Sv<strong>er</strong>ige10. USA Kilde: Press Freedom Index 2013Kilde: Index of Economic Freedom 201335
ArbejdeArbejdeSociale relation<strong>er</strong>, identit<strong>et</strong> og mening hør<strong>er</strong> til blandtgevinst<strong>er</strong>ne ved <strong>et</strong> arbejde – ud ov<strong>er</strong> lønnen. <strong>D<strong>er</strong></strong>for<strong>er</strong> <strong>et</strong> arbejde vigtigt for lykken. Samtidig <strong>er</strong> danskearbejdsplads<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt præg<strong>et</strong> af stor autonomi ogkvalit<strong>et</strong> i jobindhold<strong>et</strong> – og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at gøredansk<strong>er</strong>ne lykkelige.Gennem arbejde skab<strong>er</strong> vi værdi for hinandenog for os selv. Vi bygg<strong>er</strong> bro<strong>er</strong>, udvikl<strong>er</strong> nyeprodukt<strong>er</strong>, und<strong>er</strong>vis<strong>er</strong>, gør rent, lev<strong>er</strong><strong>er</strong> var<strong>er</strong>,pass<strong>er</strong> børn, optim<strong>er</strong><strong>er</strong> process<strong>er</strong> og helbred<strong>er</strong>de syge. Arbejde komm<strong>er</strong> i utallige form<strong>er</strong>og <strong>er</strong> den aktivit<strong>et</strong>, vi brug<strong>er</strong> flest vågne tim<strong>er</strong>på. I gennemsnit arbejd<strong>er</strong> vi 1522 tim<strong>er</strong> omår<strong>et</strong> 53 . Arbejdsliv<strong>et</strong> <strong>er</strong> en stor og vigtig del afvores liv og identit<strong>et</strong> og d<strong>er</strong>for b<strong>et</strong>ydningsfuldfor lykken.Drømmen om d<strong>et</strong> l<strong>et</strong>te og arbejdsfrie liv <strong>er</strong>forførende. Står man og vent<strong>er</strong> på en all<strong>er</strong>edeov<strong>er</strong>fyldt bus en særlig kold og blæsendemorgen i februar, kan en uges f<strong>er</strong>ie på Bahamasfremstå som ren lykke. Den første dag iliggestolen på stranden vil sikk<strong>er</strong>t også værehimmelsk. Men hvad med dag numm<strong>er</strong> 241?Arbejdsløshed har stor effektpå lykkenLedighed kan medføre stress, ensomhed ogdepression 57 . D<strong>et</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong>for hell<strong>er</strong> ikke ov<strong>er</strong>raskende,at int<strong>er</strong>national lykkeforskning vis<strong>er</strong>,at arbejdsløshed <strong>er</strong> nog<strong>et</strong> af d<strong>et</strong> værste, d<strong>er</strong>kan ov<strong>er</strong>gå ens lykke 58 . På tværs af landegræns<strong>er</strong><strong>er</strong> arbejdsløse mindre lykkelige endfolk med arbejde. Selv når man tag<strong>er</strong> højdefor effekten af indkomst. Tab<strong>et</strong> af de social<strong>er</strong>elation<strong>er</strong> på arbejdspladsen, selvfortællingenog strukturen i dagligheden påvirk<strong>er</strong> lykken.Men selv de, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> i arbejde, vis<strong>er</strong> sig at væremindre lykkelige und<strong>er</strong> stor arbejdsløshed pågrund af frygten for at blive arbejdsløs 59 .Arbejdsløshed <strong>er</strong> en af de værste ting,d<strong>er</strong> kan ske for lykken.”Bruno S. Frey, professor i adfærdsvidenskab, Univ<strong>er</strong>sity of Warwick37
Tænk, hvis du vandtLuke Pittard arbejdede som burg<strong>er</strong>vend<strong>er</strong> hos McDonald’s i Cardiff i Wales, men i 2006 gjorde hand<strong>et</strong>, mange dansk<strong>er</strong>e drømm<strong>er</strong> om. Han vandt i lott<strong>er</strong>i<strong>et</strong>. Med cirka 12 million<strong>er</strong> kron<strong>er</strong> på lommensagde han sit job hos McDonald’s op, holdt <strong>et</strong> ov<strong>er</strong>dådigt bryllup, købte <strong>et</strong> nyt hus og tog på bryllupsrejs<strong>et</strong>il De Kanariske Ø<strong>er</strong>.Halvand<strong>et</strong> år eft<strong>er</strong> bad Luke om sit gamle job tilbage – også selvom den ugentlige løncheck varmindre end rent<strong>er</strong>ne fra gevinsten. Men Luke savnede sine kolleg<strong>er</strong> og sit gamle job. ”Jeg elskede atarbejde på McDonald’s, før jeg blev millionær, og jeg <strong>er</strong> virkelig glad for at være tilbage,” fortalte Luk<strong>et</strong>il Daily Mail i 2008 54 . ”<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> græns<strong>er</strong> for, hvor meg<strong>et</strong> man kan slappe af.””… og hvad lav<strong>er</strong> du så?”Vi arbejd<strong>er</strong> for at få mad på bord<strong>et</strong>. Men lønnen <strong>er</strong> ikke den eneste gevinst, d<strong>er</strong> følg<strong>er</strong> med <strong>et</strong> job.For ud ov<strong>er</strong> lønnen følg<strong>er</strong> d<strong>er</strong> en række bonuss<strong>er</strong> med <strong>et</strong> arbejde, d<strong>er</strong> har b<strong>et</strong>ydning for lykken. Voresarbejde <strong>er</strong> med til at skabe vores identit<strong>et</strong>, giv<strong>er</strong> os social kontakt med kolleg<strong>er</strong>, og giv<strong>er</strong> os samtidigen følelse af r<strong>et</strong>ning og nog<strong>et</strong> at stå op til om morgenen 55 . D<strong>et</strong> har med andre ord en positiv effekt pålykken, at vi føl<strong>er</strong>, vi har <strong>et</strong> formål og <strong>et</strong> fællesskab i kraft af vores arbejde.<strong>D<strong>er</strong></strong>for svar<strong>er</strong> mange dansk<strong>er</strong>e, at de ville fortsætte med arbejde, selvom de blev økonomisk uafhængige56 . S<strong>er</strong> vi på tallene fra <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> også stor forskel på lykken mellemledige og dem i job.7 ud af 10 dansk<strong>er</strong>e ville nyde d<strong>er</strong>es nuværendearbejde, selv hvis de var økonomisk uafhængige.Kilde: European Social Survey 201038
ArbejdeLedighed går ud ov<strong>er</strong> lykkenLYKKENIVEAU8,07,57,06,56,05,55,0LEDIGE LØNMODTAGERE SELVSTÆNDIGELedige <strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt mindre lykkelige end folk i arbejde. D<strong>et</strong>te <strong>er</strong> måske ikke ov<strong>er</strong>raskende, men effekten <strong>er</strong> markant.Fl<strong>er</strong>e lykkeforsk<strong>er</strong>e vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, at d<strong>et</strong> at miste sit arbejde <strong>er</strong> nog<strong>et</strong> af d<strong>et</strong> værste, d<strong>er</strong> kan ov<strong>er</strong>gå en p<strong>er</strong>son.Kilde: <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>Danmark kæmp<strong>er</strong> stadigvæk med krisen, ogmange dansk<strong>er</strong>e kæmp<strong>er</strong> stadigvæk for atkomme i job. Ifølge EUs statistikkontor, Eurostat,<strong>er</strong> arbejdsløsheden i Danmark på cirka7 procent. Men d<strong>et</strong> står værre til andre sted<strong>er</strong>i EU, hvor arbejdsløshedsraten i gennemsnit<strong>er</strong> på 11 procent. Værst står d<strong>et</strong> til i lande somSpanien og Grækenland med en arbejdsløshedpå omkring 25 procent og ungdomsarbejdsløshedpå omkring 60 procent. Hvis dendanske arbejdsløshed var på niveau med deneuropæiske, ville d<strong>et</strong>te påvirke d<strong>et</strong> danske lykkeniveaunegativt. Samtidig <strong>er</strong> d<strong>er</strong> selvfølgeligogså mulighed for at forbedre lykkeniveau<strong>et</strong> ibefolkningen ved at få fl<strong>er</strong>e i arbejde.39
Lykkeforskningen <strong>er</strong> med til at redefin<strong>er</strong>e, hvad viforstår ved <strong>et</strong> godt liv. Tidlig<strong>er</strong>e tænkte vi, at arbejdevar helvede, og fritid var fantastisk. Men i dag forstårvi, at arbejde kan – og bør være – en kilde til lykke.Hvis vi design<strong>er</strong> arbejdsplads<strong>er</strong>ne rigtigt.”John Helliwell, professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of British Columbia og redaktør på World Happiness ReportDansk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> lykkeligefor d<strong>er</strong>es arbejdeEt job b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong> meg<strong>et</strong> for lykken. Men jobb<strong>et</strong>skvalit<strong>et</strong> har selvfølgelig også b<strong>et</strong>ydning, ogdansk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt glade for d<strong>er</strong>es arbejde.Vi find<strong>er</strong> vores opgav<strong>er</strong> spændende og kanse formål<strong>et</strong> med anstrengels<strong>er</strong>ne. Både hvadangår vores egne opgav<strong>er</strong> og virksomhedensvirke.Fl<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søgels<strong>er</strong> peg<strong>er</strong> på, at dansk<strong>er</strong>n<strong>et</strong>rives godt på d<strong>er</strong>es arbejdsplads. Eksempelvishar d<strong>et</strong> Europæiske Institut til Forbedringaf Leve- og Arbejdsvilkår und<strong>er</strong>søgt arbejdsglædeni 33 europæiske lande 60 . Und<strong>er</strong>søgelsenbygg<strong>er</strong> på en række spørgsmål tilmedarbejd<strong>er</strong>ne inden for fire områd<strong>er</strong>: løn,arbejdstid, jobindhold og fremtidsudsigt<strong>er</strong>.På alle områd<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> Danmark i top-4. Nård<strong>et</strong> gæld<strong>er</strong> lønnen, ligg<strong>er</strong> vi numm<strong>er</strong> fire, mensvi ligg<strong>er</strong> numm<strong>er</strong> to med hensyn til fremtidsudsigt<strong>er</strong>og arbejdstid. Hvad angår kvalit<strong>et</strong>enaf jobb<strong>et</strong>s indhold ligg<strong>er</strong> Danmark helt i top.En høj grad af tillid mellem ledelse og medarbejd<strong>er</strong>e<strong>er</strong> også blandt årsag<strong>er</strong>ne til dansk<strong>er</strong>neshøje tilfredshed med arbejd<strong>et</strong> 61 . Ledelsenhar tillid til, at medarbejd<strong>er</strong>e udfør<strong>er</strong> d<strong>er</strong>esarbejde godt og tillad<strong>er</strong> d<strong>er</strong>for, at medarbejd<strong>er</strong>nehar stor indflydelse på, hvordan arbejd<strong>et</strong>tilr<strong>et</strong>telægges og udføres. <strong>D<strong>er</strong></strong>for oplev<strong>er</strong>danske medarbejd<strong>er</strong>e en høj grad af autonomipå arbejdspladsen. Vi føl<strong>er</strong>, vi har indflydelsepå vores arbejde. En høj grad af autonomi<strong>er</strong> også en af årsag<strong>er</strong>ne til, at selvstændige<strong>er</strong>hv<strong>er</strong>vsdrivende gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkeligeend lønmodtag<strong>er</strong>e 62 .Selvom d<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> meg<strong>et</strong> autonomi på dedanske arbejdsplads<strong>er</strong>, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> dog stor forskelpå, hvor mange frihedsgrad<strong>er</strong> de forskelligemedarbejd<strong>er</strong>e oplev<strong>er</strong>. Jo høj<strong>er</strong>e uddannelseog løn, jo større frihed i arbejd<strong>et</strong> oplev<strong>er</strong> mansom regel. Samtidig h<strong>er</strong>sk<strong>er</strong> d<strong>er</strong> større d<strong>et</strong>ailstyringi d<strong>et</strong> offentlige end i d<strong>et</strong> private 63 .40
ArbejdeTilfredshed vis<strong>er</strong> sig at være stærkt forbund<strong>et</strong>med, ikke bare jobb<strong>et</strong>s løn, men jobsikk<strong>er</strong>hed,autonomi, tillid på arbejdspladsen.”World Happiness Report 2012En del af forklaringen på den høje arbejdsglædei Danmark ligg<strong>er</strong> sandsynligvis også iland<strong>et</strong>s fleksible arbejdsmarked. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> relativtnemt at skifte job, og d<strong>et</strong> b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at man ikkebehøv<strong>er</strong> find<strong>er</strong> sig i <strong>et</strong> job, d<strong>er</strong> ikke pass<strong>er</strong> en.I mange andre lande <strong>er</strong> man m<strong>er</strong>e bund<strong>et</strong> tilsit job, så man må oft<strong>er</strong>e leve med job, mangrundlæggende <strong>er</strong> utilfreds med. Ifølge fl<strong>er</strong>eaf de int<strong>er</strong>nationale lykkeforsk<strong>er</strong>e burde andrelande d<strong>er</strong>for eft<strong>er</strong>ligne den danske flexicuritymodel.På Harvard Business School har en gruppe afforsk<strong>er</strong>e und<strong>er</strong>søgt sammenhængen mellemlykke og arbejdspladsen. De arbejdsdage,d<strong>er</strong> <strong>er</strong> forbund<strong>et</strong> med den største glæde, <strong>er</strong>de dage, hvor vi føl<strong>er</strong>, at vi gør fremskridt 64 .At vi udr<strong>et</strong>t<strong>er</strong> nog<strong>et</strong>. Skabe resultat<strong>er</strong>. Gør enforskel. Ligegyldigt om d<strong>et</strong> så <strong>er</strong> <strong>et</strong> lille bitteskridt – så har d<strong>et</strong> stor b<strong>et</strong>ydning for lykken.Top 5Europas bedste jobindhold1. Danmark 2. Holland 3. L<strong>et</strong>land 4. Malta 5. NorgeKilde: Eurofund, Trends in job quality in Europe, 2012Dansk<strong>er</strong>ne har Europas bedste jobindhold, d<strong>er</strong> dækk<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> befolkningens vurd<strong>er</strong>ing af mulighed<strong>er</strong>ne foreft<strong>er</strong>uddannelse, d<strong>et</strong> fysiske og sociale arbejdsmiljø samt arbejdsintensit<strong>et</strong>en.41
87,7%Valgdeltagelse Danmark 201142
DemokratiDemokratiDanmark har <strong>et</strong> veludvikl<strong>et</strong> demokrati med <strong>et</strong> højtniveau af politisk deltagelse, god reg<strong>er</strong>ingsførelseog en lav grad af korruption. D<strong>et</strong> giv<strong>er</strong> mulighed<strong>er</strong>for at påvirke samfund<strong>et</strong>, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> godt for lykken.Følelsen af at være i kontrol ov<strong>er</strong> eg<strong>et</strong> liv <strong>er</strong>positivt for lykken. <strong>D<strong>er</strong></strong>for <strong>er</strong> d<strong>et</strong> måske hell<strong>er</strong>ikke ov<strong>er</strong>raskende, at muligheden for at væremed til at bestemme, hvilk<strong>et</strong> samfund viønsk<strong>er</strong>, fremm<strong>er</strong> lykken. Lykkeforskning peg<strong>er</strong>på, at folk, d<strong>er</strong> bor i lande med udviklededemokratiske institution<strong>er</strong>, gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> m<strong>er</strong><strong>et</strong>ilfredse med liv<strong>et</strong> 65 .Danmark har <strong>et</strong> velfung<strong>er</strong>ende demokrati, ogvi har stor tiltro til vores politiske institution<strong>er</strong>og politik<strong>er</strong>e sammenlign<strong>et</strong> med andre lande 66 .<strong>D<strong>er</strong></strong>for <strong>er</strong> valgdeltagelse i Danmark ogsåblandt de højeste i v<strong>er</strong>den. Knap 88 procent afde stemmeb<strong>er</strong><strong>et</strong>tigede stemte ved d<strong>et</strong> senestefolk<strong>et</strong>ingsvalg.Nej til korruption– ja til kvalit<strong>et</strong> og nærhedBruno S. Frey, professor ved Univ<strong>er</strong>sityof Warwick, d<strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong> har forsk<strong>et</strong> isammenhængen mellem lykke og demokrati,vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, at ”demokratiske institution<strong>er</strong> løft<strong>er</strong>folks lykke b<strong>et</strong>ragteligt.”Men demokratiske institution<strong>er</strong> <strong>er</strong> ikke nok,d<strong>et</strong> handl<strong>er</strong> også om kvalit<strong>et</strong>en af dem.Kvalit<strong>et</strong>en af reg<strong>er</strong>ingsførelsen <strong>er</strong> med til atforklare de store forskelle i lykke int<strong>er</strong>nationalt.Et ikke-korrupt og effektivit<strong>et</strong> politisk systemfremm<strong>er</strong> lykken 67 . Hvis vores mulighed for atfå behandl<strong>et</strong> vores sag ved kommunen afhangaf, hvem vi kend<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> størrelsen på vorestegnebog, ville d<strong>et</strong> gå ud ov<strong>er</strong> lykken.Top 5Tillid til politik<strong>er</strong>e1. Holland 2. Danmark 3. Schweiz 4. Sv<strong>er</strong>ige 5. NorgeKilde: European Social Survey, 201043
Samtidig ses d<strong>et</strong>, at jo større tilliden i befolkningen<strong>er</strong> til institution<strong>er</strong> som FN, EU og land<strong>et</strong>sreg<strong>er</strong>ing, jo lykkelig<strong>er</strong>e <strong>er</strong> land<strong>et</strong> gen<strong>er</strong>elt68 . I Danmark oplev<strong>er</strong> vi i meg<strong>et</strong> lille gradaf korruption, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at styrke vorestillid til d<strong>et</strong> politiske system og højne voreslykkeniveau.D<strong>et</strong> vis<strong>er</strong> sig, at decentralis<strong>er</strong>ing og direktedemokrati har en positiv effekt på lykken 69 .Mens kun få beslutning<strong>er</strong> – som for eksempelEU-spørgsmål – tages ved folkeafstemningen,<strong>er</strong> den politiske magt i Danmark imidl<strong>er</strong>tidrelativ decentral.Et grundlæggende princip i d<strong>et</strong> danske demokrati<strong>er</strong> d<strong>et</strong> kommunale selvstyre, d<strong>er</strong> udspring<strong>er</strong>af principp<strong>et</strong> om at løse opgav<strong>er</strong>ne såtæt på borg<strong>er</strong>ne som muligt. D<strong>et</strong> kommunaleselvstyre b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at d<strong>et</strong> i vidt omfang lokaltfastlægges, hvordan opgav<strong>er</strong>ne skal løses.For eksempel hvor mange børnehav<strong>er</strong>, d<strong>er</strong>skal være i kommunen.I 2012 udgav V<strong>er</strong>densbanken <strong>rapporten</strong> HowClose Is Your Gov<strong>er</strong>nment to Its People?, d<strong>er</strong>und<strong>er</strong>søg<strong>er</strong> graden af decentralis<strong>er</strong>ing i 182lande. V<strong>er</strong>densbanken anvend<strong>er</strong> blandt and<strong>et</strong>vægten af kommunale udgift<strong>er</strong> i forhold til denationale udgift<strong>er</strong> som indikator<strong>er</strong> for decentralis<strong>er</strong>ing.Altså hvor stor en andel af d<strong>et</strong> nationalebudg<strong>et</strong> bestemm<strong>er</strong> lokale myndighed<strong>er</strong>ov<strong>er</strong>. Rapporten fremhæv<strong>er</strong> Danmark som d<strong>et</strong>land, hvor den kommunale andel <strong>er</strong> størst 70 .D<strong>et</strong> kommunale selvstyre og kommunevalgb<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at borg<strong>er</strong>ne har stor indflydelse påde beslutning<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har b<strong>et</strong>ydning for d<strong>er</strong>eslokalmiljø og dagligdag, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til atøge lykken i Danmark.God reg<strong>er</strong>ingsførelse b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong> muligheden for, at folk<strong>et</strong>kan hjælpe med at forme d<strong>er</strong>es egne liv og høste denlykke, d<strong>er</strong> komm<strong>er</strong> med politisk deltagelse og frihed.”World Happiness Report 201244
DemokratiTop 10V<strong>er</strong>dens 10 mindst korrupte lande1. Danmark2. Finland3.New Zealand4. Sv<strong>er</strong>ige5. Singapore6. Schweiz7. Australien8. Norge9. Canada10. HollandKilde: Transparency Int<strong>er</strong>national,Corruption P<strong>er</strong>ception Index, 201245
CivilsamfundDanmark <strong>er</strong> <strong>et</strong> af de lande i v<strong>er</strong>den med størst sammenhængskraft.D<strong>et</strong> skyldes blandt and<strong>et</strong> den høje grad afdeltagelse i frivilligt arbejde. Samtidig har både frivilligtarbejde og sociale relation<strong>er</strong> b<strong>et</strong>ydning for lykken.<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> bred enighed blandt lykkeforsk<strong>er</strong>e om,at sociale relation<strong>er</strong> <strong>er</strong> afgørende for mennesk<strong>er</strong>slykke 71 . Nærhed til familie og venn<strong>er</strong>,gode naboskab<strong>er</strong>, deltagelse i fodbold- ell<strong>er</strong>frimærkeklubben <strong>er</strong> godt for lykken. Vi <strong>er</strong>sociale væsen<strong>er</strong>, og b<strong>et</strong>ydningen af d<strong>et</strong>te sestydeligt, når man sammenhold<strong>er</strong> folks social<strong>er</strong>elation<strong>er</strong> og d<strong>er</strong>es livstilfredshed. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> dogvigtigt at und<strong>er</strong>strege, at d<strong>et</strong> ikke handl<strong>er</strong> omat have 500 venn<strong>er</strong> på Facebook. De vigtigstesociale relation<strong>er</strong> <strong>er</strong> de nære relation<strong>er</strong>, hvorman oplev<strong>er</strong> ting sammen, og oplev<strong>er</strong> at bliveforstå<strong>et</strong>, hvor man del<strong>er</strong> tank<strong>er</strong> og følels<strong>er</strong>, oggiv<strong>er</strong> og modtag<strong>er</strong> støtte. <strong>D<strong>er</strong></strong>for s<strong>er</strong> vi også,at gifte folk gen<strong>er</strong>elt <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e end singl<strong>er</strong>.Hos <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong> har omkring10.000 dansk<strong>er</strong>e svar<strong>et</strong> på, hvor lykkelige de<strong>er</strong>, og hvor tilfredse de <strong>er</strong> med d<strong>er</strong>es social<strong>er</strong>elation<strong>er</strong>. Sammenhængen <strong>er</strong> markant. Jom<strong>er</strong>e tilfredse vi <strong>er</strong> med vores relation<strong>er</strong>, jo lykkelig<strong>er</strong>e<strong>er</strong> vi. De folk, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> mindst tilfredsemed d<strong>er</strong>es relation<strong>er</strong>, <strong>er</strong> de mindst lykkeligemed <strong>et</strong> gennemsnit på 4,5 ud af 10. Samtidig<strong>er</strong> de folk, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> mest tilfredse med d<strong>er</strong>esrelation<strong>er</strong>, også de mest lykkelige med <strong>et</strong>gennemsnit på 8,4. En forskel på knap 4.Se figuren på side 46. Til sammenligningvar forskellen i lykke mellem den mindsteog største husstandsindkomst på 0,5.B<strong>et</strong>ydningen af relation<strong>er</strong> sammenlign<strong>et</strong> medindkomst kan også obs<strong>er</strong>v<strong>er</strong>es ved at se påde p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har den højeste husstandsindkomst,men som <strong>er</strong> meg<strong>et</strong> utilfredse medd<strong>er</strong>es sociale relation<strong>er</strong> – h<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> lykkeniveau<strong>et</strong>på 4,8.For hv<strong>er</strong> gang vi bliv<strong>er</strong> m<strong>er</strong>e tilfredse med voressociale relation<strong>er</strong>, stig<strong>er</strong> vores lykke. Oftevælg<strong>er</strong> vi at invest<strong>er</strong>e vores tid i at opnå høj<strong>er</strong>eindkomst med den forventning om, at vi bliv<strong>er</strong>lykkelig<strong>er</strong>e h<strong>er</strong>ved, men nogle gange havd<strong>et</strong>iden måske vær<strong>et</strong> bedre invest<strong>er</strong><strong>et</strong> i voressociale relation<strong>er</strong>.Sociale relation<strong>er</strong> <strong>er</strong> stærkt sammenhængendemed lykke.”World Happiness Report 201246
Civilsamfund47
-./0$1233415&$#$!$($+$*$!"#$ !"%$*$ +$ ($ !$ #$ &$ %$ )$ ,$ *'$-./0$:1;0474$40$AB$4>$
CivilsamfundTop 10Social kapital-indeks1. Norge2. Danmark3. AustralienNorge, Danmark og Australien topp<strong>er</strong>listen ov<strong>er</strong> social kapital, d<strong>er</strong> opgøres iniveau<strong>et</strong> af social sammenhængskraftog engagement i samfund<strong>et</strong> og familien– h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> graden af frivilligt arbejde, tilbøjelighedentil at hjælpe fremmede, tillidog velgørenhed. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> en af årsag<strong>er</strong>n<strong>et</strong>il, at alle tre lande klar<strong>er</strong> sig godt i deint<strong>er</strong>nationale lykkemåling<strong>er</strong>.4.New Zealand5. Finland6. Holland7. Irland8. Canada9. Sv<strong>er</strong>ige10. USAKilde: Legatum Prosp<strong>er</strong>ity Index, 201249
Bliv frivillig lykkeligIda <strong>er</strong> spejd<strong>er</strong>led<strong>er</strong>, Torben <strong>er</strong> fodboldtræn<strong>er</strong>,og Fatima <strong>er</strong> lektiehjælp<strong>er</strong>. Sammen medknap to million<strong>er</strong> andre dansk<strong>er</strong>e deltag<strong>er</strong> dei frivilligt arbejde. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> europæisk rekord.Faktisk <strong>er</strong> dansk<strong>er</strong>ne sammen med finn<strong>er</strong>neog svensk<strong>er</strong>ne de europæ<strong>er</strong>e, d<strong>er</strong> arbejd<strong>er</strong>mest frivilligt 73 .Som bekendt siges d<strong>et</strong>, at d<strong>er</strong> laves enforening, når tre dansk<strong>er</strong>e mødes. I dagfindes d<strong>er</strong> ov<strong>er</strong> 100.000 frivillige forening<strong>er</strong> ogorganisation<strong>er</strong> i Danmark 74 , men d<strong>et</strong> frivilligearbejde eksist<strong>er</strong><strong>er</strong> også uden for disse ramm<strong>er</strong>.Civilsamfund<strong>et</strong> <strong>er</strong> den del af samfund<strong>et</strong>,d<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> uden for staten og marked<strong>et</strong>, og d<strong>et</strong>har en stor b<strong>et</strong>ydning for lykken – både forden enkelte dansk<strong>er</strong> og for samfund<strong>et</strong>.D<strong>et</strong> arbejde, d<strong>er</strong> udføres i den frivillige sektorhv<strong>er</strong>t år, svar<strong>er</strong> til en samfundsværdi på 135milliard<strong>er</strong> kron<strong>er</strong>. Til sammenligning udgør d<strong>et</strong>beløb knap 10 procent af d<strong>et</strong> danske bruttonationalprodukt75 .Men værdien rækk<strong>er</strong> langt vid<strong>er</strong>e end d<strong>et</strong>.Int<strong>er</strong>national lykkeforskning peg<strong>er</strong> på, at d<strong>er</strong><strong>er</strong> en sammenhæng mellem lykke og frivilligtarbejde. P<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> arbejd<strong>er</strong> som frivillige,<strong>er</strong> gen<strong>er</strong>elt m<strong>er</strong>e lykkelige 76 . Sammenhængens<strong>er</strong> ud til at gå begge veje. Altså at lykkeligemennesk<strong>er</strong> oft<strong>er</strong>e vælg<strong>er</strong> at arbejde somfrivillige og samtidig, at frivilligt arbejde øg<strong>er</strong>lykkefølelsen. En af forklaring<strong>er</strong>ne <strong>er</strong>, at frivilligtarbejde styrk<strong>er</strong> de sociale relation<strong>er</strong> 77 ,som <strong>er</strong> afgørende for folks lykkeniveau.<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> en stærk sammenhæng mellem lykke og frivilligtarbejde- både på individ- og på samfundsniveau.”Ruut Veenhoven, professor em<strong>er</strong>itus i Social Conditions for Human Happiness,Erasmus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>eit Rott<strong>er</strong>dam og direktør for World Database of HappinessTop 5Frivilligt arbejde i Europa1. Danmark 2. Finland 3. Sv<strong>er</strong>ige 4. Østrig 5. HollandKilde: European Quality of Life Survey, Participation in Volunte<strong>er</strong>ing and Unpaid Work, 201150
Civilsamfund51
BalanceBalance mellemarbejde og fritidDansk<strong>er</strong>ne har tid til <strong>et</strong> familie- og fritidsliv ved siden afkarri<strong>er</strong>en og nyd<strong>er</strong> stor fleksibilit<strong>et</strong> på arbejdspladsen.Muligheden for at kunne balanc<strong>er</strong>e arbejdsliv ogfamilieliv <strong>er</strong> væsentlig for lykken.“Vi var ikke ov<strong>er</strong>raskede ov<strong>er</strong> at læse, at dansk<strong>er</strong>n<strong>et</strong>oppede FNs første World HappinessReport”, skriv<strong>er</strong> Cathy Strongman i artiklenCopenhagen really is wond<strong>er</strong>ful – for so manyreasons, d<strong>er</strong> blev bragt i den engelske avisThe Guardian i april 2012.Cathy fortæll<strong>er</strong>, at siden hun og hendes familieflyttede fra London til København for tre årsiden”… <strong>er</strong> vores livskvalit<strong>et</strong> eksplod<strong>er</strong><strong>et</strong>, ogvores engang så stålsatte loyalit<strong>et</strong> ov<strong>er</strong> forLondon <strong>er</strong> blev<strong>et</strong> <strong>er</strong>statt<strong>et</strong> af en næsten pinligbegejstring for alt ”dansk”. Årsagen <strong>er</strong> en bedrebalance mellem arbejdsliv og fritid.Da familien boede i London lykkedes d<strong>et</strong> somregel først Cathys mand, Duncan, at forladekontor<strong>et</strong> omkring klokken ni om aftenen. I dagforlad<strong>er</strong> han sit skrivebord klokken fem omeft<strong>er</strong>middagen. ”Famili<strong>er</strong> har tid til at lege ogspise sammen sidst på dagen, hv<strong>er</strong> dag. Ogd<strong>et</strong> fung<strong>er</strong><strong>er</strong>. Duncan bad<strong>er</strong> og lægg<strong>er</strong> vores14 måned<strong>er</strong> gamle datt<strong>er</strong> Liv i seng de flestenætt<strong>er</strong>.” I dag <strong>er</strong> far og datt<strong>er</strong> bedste venn<strong>er</strong>i modsætning til tidlig<strong>er</strong>e, hvor de i løb<strong>et</strong> afweekend<strong>er</strong>ne måtte forsøge at genopbygged<strong>er</strong>es forhold til hinanden 78 .Balance i v<strong>er</strong>densklasse<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> nog<strong>et</strong>, d<strong>er</strong> tyd<strong>er</strong> på, at Cathy har r<strong>et</strong>i sin antagelse om sammenhængen mellemlykke og en god balance mellem arbejde ogfritid. Ifølge World Happiness Report lev<strong>er</strong>lykkelige folk nemlig relativt balanc<strong>er</strong>ede liv.Dansk<strong>er</strong>ne arbejd<strong>er</strong> i gennemsnit 1522 tim<strong>er</strong>om år<strong>et</strong>. Til sammenligning <strong>er</strong> OECD-gennemsnitt<strong>et</strong>1776 tim<strong>er</strong>. Kun 2 procent af folkarbejd<strong>er</strong> mange tim<strong>er</strong> (som OECD defin<strong>er</strong><strong>er</strong>som ov<strong>er</strong> 50 tim<strong>er</strong> på en uge), mens andeleni de øvrige OECD-lande <strong>er</strong> 9 procent 79 . Medarbejd<strong>er</strong>ehar fem ug<strong>er</strong>s f<strong>er</strong>ie og r<strong>et</strong> til at holdefri på barn<strong>et</strong>s første sygedag.Lykkelige folk lev<strong>er</strong> relativt balanc<strong>er</strong>ede liv.”World Happiness Report 201253
En god balance mellem arbejde og fritidhandl<strong>er</strong> også om, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> fleksibilit<strong>et</strong> om,hvornår og hvor arbejd<strong>et</strong> udføres. D<strong>et</strong> kanvære vanskeligt at nå alle arbejdsopgav<strong>er</strong>nepå kontor<strong>et</strong>, inden lille Max skal hentes ibørnehaven. Ifølge Danmarks Statistik styr<strong>er</strong>hv<strong>er</strong> fj<strong>er</strong>de lønmodtag<strong>er</strong> selv sin arbejdstid ogskal altså ikke møde og gå på bestemte tid<strong>er</strong>.Samtidig foregår en del af arbejd<strong>et</strong> hjemmefor 17 procent af alle lønmodtag<strong>er</strong>e.Fleksible arbejdstid<strong>er</strong> og hjemmearbejdsplads<strong>er</strong>kan d<strong>er</strong>for være med til at få hv<strong>er</strong>dagentil at flyde l<strong>et</strong>t<strong>er</strong>e – især når vaskemaskinenlev<strong>er</strong>es mellem 10 og 16. D<strong>et</strong> <strong>er</strong> en del afforklaringen på, hvorfor en relativ lille andelaf dansk<strong>er</strong>ne oplev<strong>er</strong> stress og vrede i d<strong>er</strong>eshv<strong>er</strong>dag, og d<strong>et</strong> <strong>er</strong> med til at øge lykken iDanmark.Oplevede du følgende i går?Andel i procent Danmarks plac<strong>er</strong>ingStress 21 103/131Vrede 13 102/131Kilde: Gallup World Poll 2013Vigtigheden af en balance mellem arbejdeog fritid må ikke fortolkes som, at arbejde <strong>er</strong>negativt for lykken. Et meningsfyldt arbejde<strong>er</strong> for mange en naturlig del af d<strong>et</strong> gode liv 80 .Men familie, venn<strong>er</strong>, og sundhed <strong>er</strong> ogsåvigtige element<strong>er</strong> i <strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong> liv. Ofte vælg<strong>er</strong>vi m<strong>er</strong>e arbejde på bekostning af tid tilbragtmed venn<strong>er</strong> og famili<strong>er</strong> og i nogle tilfælde påbekostning af vores sundhed.Økonomen Bruno Frey vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>, at vi har vanskeligtved at forudsige vores fremtidige lykke:”Vi har en tendens til at have fat i den galeende, når vi tænk<strong>er</strong> på vores fremtidige lykke.Vi ov<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong><strong>er</strong> systematisk, hvor lykkeligemat<strong>er</strong>ielle god<strong>er</strong> vil gøre os, og und<strong>er</strong>vurd<strong>er</strong><strong>er</strong>systematisk, hvor lykkelige immat<strong>er</strong>ielle god<strong>er</strong>– som sociale relation<strong>er</strong> – vil gøre os. På grundaf denne fejl <strong>er</strong> vores balance mellem arbejdeog fritid måske skæv.”<strong>D<strong>er</strong></strong>for bør man også nøje ov<strong>er</strong>veje, om jobb<strong>et</strong>,d<strong>er</strong> b<strong>et</strong>al<strong>er</strong> en smule m<strong>er</strong>e, men ligg<strong>er</strong> meg<strong>et</strong>læng<strong>er</strong>e væk fra hjemm<strong>et</strong>, <strong>er</strong> de ekstra kron<strong>er</strong>værd.Kort til arbejdeI 2003 und<strong>er</strong>søgte en gruppe forsk<strong>er</strong>e mednobelprismodtag<strong>er</strong>en Daniel Kahneman ispidsen, hvilke aktivit<strong>et</strong><strong>er</strong> d<strong>er</strong> var forbund<strong>et</strong>med den største glæde i dagligdagen.I und<strong>er</strong>søgelsen blev knap 1000 kvind<strong>er</strong> iTexas bedt om at redegøre for, hvad de harlav<strong>et</strong> dagen forinden i en d<strong>et</strong>alj<strong>er</strong><strong>et</strong> grad,Kan man købe sig lykkelig? Nej, ikke hvis vi bare køb<strong>er</strong>større huse og større bil<strong>er</strong>. Men hvis vi brug<strong>er</strong> nog<strong>et</strong> afvores indkomst på at blive fri for en lang pendl<strong>er</strong>tid ell<strong>er</strong><strong>et</strong> stressende arbejde, så får vi <strong>et</strong> meg<strong>et</strong> and<strong>er</strong>ledesbillede.”Rob<strong>er</strong>t H. Frank, professor i økonomi, Johnson Cornell Univ<strong>er</strong>sity54
BalanceTop 5Tid til sig selvMest tid tim<strong>er</strong> MINDST tid tim<strong>er</strong>Danmark 16,06 Tyrki<strong>et</strong> 11,731. 1.Spanien 15,85 Mexico 12,662. 2.Belgien 15,71 Chile 13,663. 3.Holland 15,66 Israel 13,814. 4.Norge 15,56 Japan 13,965. 5.OECD opgør antall<strong>et</strong> af tim<strong>er</strong> til fritid og p<strong>er</strong>sonlig pleje, h<strong>er</strong>und<strong>er</strong> søvn, i 36 lande. Dansk<strong>er</strong>ne har næsten1½ time m<strong>er</strong>e tid til sig selv end gennemsnitt<strong>et</strong>. Tyrk<strong>er</strong>ne <strong>er</strong> dem, som må klare sig med mindst tid til sigselv – fire tim<strong>er</strong> mindre end dansk<strong>er</strong>ne.Kilde: OECD B<strong>et</strong>t<strong>er</strong> Life Index 2013og hvilke følels<strong>er</strong> disse aktivit<strong>et</strong><strong>er</strong> medførte.Blandt de aktivit<strong>et</strong><strong>er</strong>, kvind<strong>er</strong>ne not<strong>er</strong>ede, varpendling til og fra arbejde henholdsvis denmindst og næstmindst for<strong>et</strong>rukne aktivit<strong>et</strong> 81 .Danmark hør<strong>er</strong> til blandt de lande, d<strong>er</strong> har denkorteste gennemsnitlige pendl<strong>er</strong>tid 82 . D<strong>et</strong> <strong>er</strong>med til, at vi i hv<strong>er</strong>dagen kan bruge m<strong>er</strong>e tidpå de ting, d<strong>er</strong> har en positiv effekt på lykken,såsom samvær med venn<strong>er</strong> og familie.Danske medarbejd<strong>er</strong>ehar korte pendl<strong>er</strong>tid<strong>er</strong>Minutt<strong>er</strong> p<strong>er</strong> dagDanmark 27OECD-gennemsnit 38Kilde: OECD, How’s Life? Measuring Well-being, 201155
Lykke påvirk<strong>er</strong> sundhed,og sundhed påvirk<strong>er</strong> lykke.”World Happiness Report 201256
ANBEFALINGEREt lykkelig<strong>er</strong>eDanmark?Sundheden halt<strong>er</strong> i Danmark, og d<strong>et</strong> går ud ov<strong>er</strong> lykken.Men lykke kan anvendes som løftestang i forebyggelsesindsatsen,og Danmark har muligheden for at sættesig i spidsen for at forbedre modellen for <strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong>samfund.Danmark <strong>er</strong> blandt v<strong>er</strong>dens lykkeligste lande.Et stærkt civilsamfund og demokrati, en højgrad af tryghed, tillid, frihed og velstand samtgode arbejdsvilkår med plads til <strong>et</strong> liv i balance<strong>er</strong> med til at skabe <strong>et</strong> <strong>lykkeligt</strong> samfund. Ell<strong>er</strong>som Carol Graham, professor ved Univ<strong>er</strong>sityof Maryland, og senior fellow ved BrookingsInstitution, en af USAs førende tænk<strong>et</strong>anke,udtrykk<strong>er</strong> d<strong>et</strong>: ”I har en levestandard, som defleste lande ikke engang turde drømme om.”Men d<strong>er</strong> <strong>er</strong> andre faktor<strong>er</strong>, som også påvirk<strong>er</strong>lykken, hvor Danmark klar<strong>er</strong> sig dårligt. <strong>D<strong>er</strong></strong><strong>er</strong> d<strong>er</strong>for potentiale til, at Danmark kan bliveendnu lykkelig<strong>er</strong>e.Sund lykkeIfølge Ingrid B<strong>er</strong>gman var lykken ”<strong>et</strong> godthelbred og en dårlig hukommelse”, og d<strong>er</strong> kanfaktisk være nog<strong>et</strong> om d<strong>et</strong>. I hv<strong>er</strong>t fald medhensyn til helbred<strong>et</strong>. For lykke og sundhedsynes at gå hånd i hånd. S<strong>er</strong> vi på tallene fra<strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>, s<strong>er</strong> vi også entydelig sammenhæng. Jo m<strong>er</strong>e tilfredse folk<strong>er</strong> med d<strong>er</strong>es helbred, jo lykkelig<strong>er</strong>e <strong>er</strong> de.Men <strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e mennesk<strong>er</strong> sund<strong>er</strong>e, ell<strong>er</strong><strong>er</strong> sund<strong>er</strong>e mennesk<strong>er</strong> lykkelig<strong>er</strong>e? Får vi løb<strong>et</strong>den tur i skoven, fordi vi <strong>er</strong> lykkelige, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong>løb<strong>et</strong>uren i skoven med til at øge vores lykke?Hvad <strong>er</strong> årsag, og hvad <strong>er</strong> effekt? Fl<strong>er</strong>e tal<strong>er</strong> idag for, at d<strong>er</strong> <strong>er</strong> en gensidig påvirkning. Voreslykke påvirk<strong>er</strong> vores sundhed – og vores sundhedpåvirk<strong>er</strong> vores lykke 83 .Ruut Veenhoven, professor em<strong>er</strong>itus i ”socialconditions for human happiness” ved ErasmusUniv<strong>er</strong>siteit i Rott<strong>er</strong>dam, har sammenfatt<strong>et</strong>30 studi<strong>er</strong> af sammenhængen mellemhelbred<strong>et</strong> og lykken. Studi<strong>et</strong> konklud<strong>er</strong><strong>er</strong>, atniveau<strong>et</strong> af lykke IKKE kan forudsige nog<strong>et</strong>om den forventede lev<strong>et</strong>id blandt syge. Menlykken KAN forudsige nog<strong>et</strong> om den forventedelev<strong>et</strong>id blandt raske p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>. Lykkeligep<strong>er</strong>son<strong>er</strong> lev<strong>er</strong> læng<strong>er</strong>e. Helbredseffekten aflykke <strong>er</strong> tilmed stor. Størrelsen af effekten påhelbred<strong>et</strong> svar<strong>er</strong> til effekten af at være ikk<strong>er</strong>yg<strong>er</strong>sammenlign<strong>et</strong> med ryg<strong>er</strong>e 84 .Da Danmark ofte <strong>er</strong> blandt de lykkeligste landei v<strong>er</strong>den, skulle man tro, at vi også hørte tilde sundeste, men d<strong>et</strong> <strong>er</strong> som bekendt langtfratilfæld<strong>et</strong>. Vores høje forbrug af alkohol ogcigar<strong>et</strong>t<strong>er</strong> og vores dårlige kost- og motionsvan<strong>er</strong>b<strong>et</strong>yd<strong>er</strong>, at Danmark klar<strong>er</strong> sig dårligtpå sundhedsområd<strong>et</strong>. Rigtig dårligt endda.57
-./0$12334156$40$7?09$#$@+$&$)$#$*$#$ )$ &$ +$ !$ %$ '$ ($ ,$ #*$-./0$@1?047>$40$78$B47$75:$C41D047$;3919$?09$#$@1$#*A$Lykke og sundhed går hånd i håndHVOR LYKKELIG ER DU I ALT PÅ EN SKALA FRA 1 TIL 10?10987655,16,1 6,1 6,36,6 7,1 7,37,7 7,88,243211 2 3 4 5 6 7 8 9 10HVOR TILFREDS ER DU MED DIT HELBRED PÅ EN SKALA FRA 1 TIL 10?Blandt de 10.000 dansk<strong>er</strong>e, d<strong>er</strong> har svar<strong>et</strong> på spørgsmål om lykke og sundhed, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en tydelig sammenhæng.Jo m<strong>er</strong>e tilfredse folk <strong>er</strong> med d<strong>er</strong>es helbred, jo lykkelig<strong>er</strong>e <strong>er</strong> de.Kilde: <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>s lykkemål<strong>er</strong>Blandt de 36 lande, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> med i OECDsopgørelse ov<strong>er</strong> forvent<strong>et</strong> leveald<strong>er</strong>, ligg<strong>er</strong>Danmark på plads numm<strong>er</strong> 25. Vi lev<strong>er</strong> lidtlæng<strong>er</strong>e end am<strong>er</strong>ikan<strong>er</strong>ne og lidt kort<strong>er</strong>e endsloven<strong>er</strong>ne. I gennemsnit 79,9 år. Læg<strong>et</strong>idsskrift<strong>et</strong>The Lanc<strong>et</strong> har i en und<strong>er</strong>søgelses<strong>et</strong> udelukkende på de vestlige økonomi<strong>er</strong>– og h<strong>er</strong> ligg<strong>er</strong> Danmark numm<strong>er</strong> 18 ud af19 lande 85 . En bundplac<strong>er</strong>ing med andre ord– også når d<strong>et</strong> gæld<strong>er</strong> forventede raske leveår.Lykke som løftestang iforebyggelsesindsatsenDanmark har i de sen<strong>er</strong>e år haft fokus påforebyggelsesindsatsen. Fl<strong>er</strong>e af Forebyggelseskommissionensanbefaling<strong>er</strong> <strong>er</strong> blev<strong>et</strong>gennemført, Sundhedsstyrelsen har udvikl<strong>et</strong>en række forebyggelsespakk<strong>er</strong> til kommun<strong>er</strong>ne,og reg<strong>er</strong>ingen vil priorit<strong>er</strong>e forebyggelsesindsatsenbåde nationalt og i kommun<strong>er</strong>ne.Men d<strong>et</strong> <strong>er</strong> den enkelte borg<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har ansvar<strong>et</strong>for sit eg<strong>et</strong> liv og træff<strong>er</strong> de afgørendevalg. Samtidig har samfund<strong>et</strong> <strong>et</strong> ansvar for athjælpe den enkelte borg<strong>er</strong> med at vælge ensund livsstil. For de sunde valg <strong>er</strong> ikke altid del<strong>et</strong>te valg.Lykkedagsordenen bør d<strong>er</strong>for bruges somløftestang for sundhedsdagsordenen. Hvisen sund ald<strong>er</strong>dom om 40 år ikke kan motiv<strong>er</strong>eos til løb<strong>et</strong>uren i dag, kan høj<strong>er</strong>e lykke i ennærm<strong>er</strong>e fremtid måske gøre d<strong>et</strong>. Kan vi istørre grad dokument<strong>er</strong>e og kommunik<strong>er</strong>esammenhængen mellem sundhed og lykke,<strong>er</strong> d<strong>er</strong> mulighed for at motiv<strong>er</strong>e folk h<strong>er</strong> og nu.58
ANBEFALINGERLYKKE PÅ BUNDLINIENI 2011 slog FNs Gen<strong>er</strong>alforsamling fast, at d<strong>et</strong><strong>er</strong> en mennesk<strong>er</strong><strong>et</strong>tighed at kunne ”stræbe eft<strong>er</strong>lykken”, men selvom vi skulle være uint<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>edei lykken, så <strong>er</strong> d<strong>er</strong> en række socioøkonomiskesamfundsgevinst<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> kan høstes ved atfokus<strong>er</strong>e m<strong>er</strong>e på borg<strong>er</strong>nes lykkeniveau.Lykke har som nævnt en positiv effekt påhelbred<strong>et</strong> for den enkelte og reduc<strong>er</strong><strong>er</strong> sundhedsudgift<strong>er</strong>nefor samfund<strong>et</strong>. Samtidig peg<strong>er</strong>lykkeforskningen på en sammenhæng mellemlykke og tilbøjeligheden til at udføre frivilligtarbejde. Denne sammenhæng rumm<strong>er</strong> enmulighed for at styrke den frivillige sektor ogdens bidrag til at løfte samfund<strong>et</strong>s opgav<strong>er</strong>.Samtidig har lykke vist sig at være god forproduktivit<strong>et</strong>en. I de seneste år har int<strong>er</strong>national<strong>et</strong>idsskrift<strong>er</strong> som The Economist 86 ;The Financial Times 87 og Harvard BusinessReview 88 udvist stor int<strong>er</strong>esse for lykkens effektfor virksomhed<strong>er</strong>s bundlinie. D<strong>et</strong> skyldesblandt and<strong>et</strong>, at lykkelige medarbejd<strong>er</strong>e <strong>er</strong>m<strong>er</strong>e produktive 89 og m<strong>er</strong>e tilbøjelige til atblive i d<strong>er</strong>es job 90 . Samtidig <strong>er</strong> lykkelige medarbejd<strong>er</strong>esund<strong>er</strong>e, hvilk<strong>et</strong> reduc<strong>er</strong><strong>er</strong> antall<strong>et</strong>af sygedage 91 . <strong>D<strong>er</strong></strong>for <strong>er</strong> d<strong>er</strong> fl<strong>er</strong>e og fl<strong>er</strong>e virksomhed<strong>er</strong>,d<strong>er</strong> aktivt forsøg<strong>er</strong> at øge lykken ford<strong>er</strong>es medarbejd<strong>er</strong>e. Eksempelvis har Googleansat en Chief Happiness Offic<strong>er</strong> 92 .D<strong>et</strong> <strong>er</strong> nogle af årsag<strong>er</strong>ne til, at World HappinessReport konklud<strong>er</strong><strong>er</strong>: “D<strong>et</strong> giv<strong>er</strong> medandre ord lige så meg<strong>et</strong> mening at udviklepolitikk<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> øg<strong>er</strong> d<strong>et</strong> nationale lykkeniveau,som de, d<strong>er</strong> øg<strong>er</strong> nationalindkomsten.”D<strong>et</strong> <strong>er</strong> på tide, at vi tag<strong>er</strong> en debat om, hvadvi kan gøre for at fastholde, udbygge og dragefordel af Danmarks position som <strong>et</strong> af de lykkeligstelande i v<strong>er</strong>den. Gennem øg<strong>et</strong> fokus pålykke kan vi realis<strong>er</strong>e potential<strong>et</strong> for at skabe<strong>et</strong> sund<strong>er</strong>e og m<strong>er</strong>e produktivt Danmark.Vi bør stille os selv spørgsmål<strong>et</strong> om, hvordan vikan bruge lykken til at opnå nogle af de øvrigeønsk<strong>er</strong>, vi måtte have for Danmark – eksempelvisen stærk<strong>er</strong>e økonomi, en sund<strong>er</strong>e befolkningog fl<strong>er</strong>e turist<strong>er</strong> og int<strong>er</strong>nationale talent<strong>er</strong>.Vi håb<strong>er</strong> samtidig, at den danske samfundsmodelvil inspir<strong>er</strong>e andre. For Danmark <strong>er</strong> øg<strong>et</strong>int<strong>er</strong>national fokus på lykke d<strong>er</strong>for en fantastiskmulighed. En ny dagsorden <strong>er</strong> på vejfrem. En dagsorden, hvor Danmark kan spillehovedrollen. The Danish Happiness Effect kanblive vores vigtigste eksport og Danmarksbidrag til en lykkelig<strong>er</strong>e v<strong>er</strong>den.Lykkeforskningen hjælp<strong>er</strong> os med at forstå, hvordanfolk kan leve bedre liv. Vi bør kunne udvikle bedresamfundsdesign for lykkelige liv – og siden Danmarkklar<strong>er</strong> sig så godt på områd<strong>et</strong> – så bør Danmarkfortsætte med at skabe innovation h<strong>er</strong>.”John Helliwell, professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of British Columbia og redaktør på World Happiness Report59
KILDER:1. FN Resolution 65/309,vedtag<strong>et</strong> juli 20112. Office for National Statistics(2012), MeasuringNational Well-being: Life inthe UK3. OECD, Guidelines onMeasuring SubjectiveWell-being, 20134. OECD, Guidelines onMeasuring SubjectiveWell-being, 20135. DW, G<strong>er</strong>many seekshappiness formula, 9. juni20136. Stiglitz J., <strong>et</strong> al. (2009),Report by the Commissionon the Measurement ofEconomic P<strong>er</strong>formanceand Social Progress7. OECD, Guidelines onMeasuring SubjectiveWell-being, 20138. Gross National HappinessCommission - RoyalGov<strong>er</strong>nment of Bhutan(2010), SAARC DevelopmentGoals9. www.sustainableseattle.org/documents/HI_Seattle_proclamation_PR.pdf10. LSE Cities, Makinga Happi<strong>er</strong> Hong Kong,Novemb<strong>er</strong> 201011. New York Times,Happiness 101, 7. januar200712. Csikszentmihalyi,Mihaly (1990), Flow – Thepsychology of optimalexp<strong>er</strong>ience13. Greve, Bent (2010), Et<strong>lykkeligt</strong> land? Hvad skald<strong>er</strong> til og kan velfærdssamfund<strong>et</strong>bidrage?14. McMahon, Darrin(2006), Happiness: AHistory15. Kahneman, Daniel, <strong>et</strong>al. (2004), “A Survey M<strong>et</strong>hodfor Charact<strong>er</strong>izing DailyLife Exp<strong>er</strong>ience: The DayReconstruction M<strong>et</strong>hod.”Science., 306:5702, pp.1776–78016. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2012),World Happiness Report17. OECD (2011), How´slife? Measuring Well-being18. www.ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm19. www3.norc.org/GSS+Website/20. Powdthavee, Nick(2010), The HappinessEquation21. Di Tella, Rafael, <strong>et</strong>al. (2007), HappinessAdaptation to Income andto Status in an IndividualPanel22. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2012),World Happiness Report23. World HappinessDatabase, Happiness inNations24. Fukuyama, Francis(2011), The Origins ofPolitical Ord<strong>er</strong>25. Dien<strong>er</strong>, Edward, <strong>et</strong> al.(2010), The Danish Effect:Beginning to Explain HighWell-being in Denmark26. OECDs Index rumm<strong>er</strong>11 indikator<strong>er</strong>, h<strong>er</strong>af en omtilfredshed med liv<strong>et</strong>. D<strong>et</strong><strong>er</strong> på denne indikator, atDanmark ligg<strong>er</strong> på femtepladsen.27. OECD (2011), Healthat a Glance28. Time Magazine, Whythe Happiest States Hav<strong>et</strong>he Highest Suicide Rates,25. april 201129. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2012),World Happiness Report30. World HappinessDatabase – Happiness inNations31. OECD (2013), B<strong>et</strong>t<strong>er</strong>Life Index32. Helliwell, John F. ogWang, Shun (2010), Trustand Well-being33. Forbes, Happy in Denmark– How Come? 28.juni 201134. Associated Press,Scandinavians Prove TheirHonesty in EuropeanLost-Wall<strong>et</strong> Exp<strong>er</strong>iment,20. juni 199635. Dien<strong>er</strong>, Edward, <strong>et</strong> al.(2010), The Danish Effect:Beginning to Explain HighWell-being in Denmark36. Bjørnskov, Christian <strong>et</strong>al. (2008), On the relationb<strong>et</strong>ween income inequalityand happiness do fairnessp<strong>er</strong>ceptions matt<strong>er</strong>?37. Snowdon, Christoph<strong>er</strong>(2012), “Are More EqualCountries Happi<strong>er</strong>? “, …and the Pursuit of Happiness.Wellbeing and theRole of Gov<strong>er</strong>nment38. Greve, Bent (2010), Et<strong>lykkeligt</strong> land? Hvad skald<strong>er</strong> til og kan velfærdssamfund<strong>et</strong>bidrage?39. Layard, Richard(2005), Happiness – LessonsFrom a New Science40. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2005),World Happiness Report41. Bjørnskov, Christian(2012), “Wellbeing and thesize of gov<strong>er</strong>nment”, …and the Pursuit of Happiness.Wellbeing and theRole of Gov<strong>er</strong>nment42. Stevenson, B<strong>et</strong>seyog Wolf<strong>er</strong>s, Justin (2013),Subjective Well-beingand Income: Is Th<strong>er</strong>e AnyEvidence of Satiation43. Kahneman, Danielog Deaton, Angus (2010),High income improvesevaluation of life but notemotional well-being44. Clark, Andrew, <strong>et</strong> al.(2007), Relative Income,Happiness and Utility: AnExplanation for the East<strong>er</strong>linParadox and Oth<strong>er</strong>Puzzles45. Layard, Richard(2005), Happiness – LessonsFrom a New Science46. Dien<strong>er</strong>, Ed, <strong>et</strong> al.(2009), “Beyond the HedonicTreadmill: Revisingthe Adaptation Theory ofWell-being”, Social IndicatorsResearch S<strong>er</strong>ies, Vol.37, pp. 103-11847. East<strong>er</strong>lin, Richard(1974), Does EconomicGrowth Improve the HumanLot? Some EmpiricalEvidence.48. Wolf<strong>er</strong>s, Justin ogStevenson, B<strong>et</strong>sey (2013),Subjective Well-Beingand Income: Is th<strong>er</strong>e anyEvidence of Satiation?49. Veenhoven, Ruut(2004), Happiness asa public policy aim:the greatest happinessprinciple50. Graham, Carol (2009),Happiness Around theWorld60
51. Danmarks RigesGrundlov, Kapitel 8,§71-8152. Salecl, Renata (2011),The Tyranny of Choice53. OECD (2013) B<strong>et</strong>t<strong>er</strong>Life Index54. The Daily Mail, Millionairelott<strong>er</strong>y winn<strong>er</strong> goesback to job at McDonald’s,25. marts 200855. Paul, Karsten Ingmar(2005), The negativemental health effect ofunemployment: M<strong>et</strong>a-analysesof cross-sectionaland longitudinal data56. European SocialSurvey (2010)57. Montgom<strong>er</strong>y, Scott(1999), “Unemploymentpre-dates symptoms ofdepression and anxi<strong>et</strong>yresulting in medicalconditions in young men”,Int<strong>er</strong>national Journal ofEpidemiology, 28, pp.95-10058. Clark, Andrew, ogOswald, Andrew (1994),“Unhappiness and Unemployment”,EconomicJournal, vol. 104, pp.648-65959. Frey, Bruno (2010),Happiness – A Revolutionin Economics60. European Foundationfor the Improvementof Living and WorkingConditions (2007), FourthEuropean Working ConditionsSurvey61. D<strong>et</strong> Nationale Forskningscent<strong>er</strong>for Arbejdsmiljø(2008), Virksomhed<strong>er</strong>ssociale kapital62. Frey, Bruno (2010),Happiness – A Revolutionin Economics63. SFI, D<strong>et</strong> NationaleForskningscent<strong>er</strong> forVelfærd (2010), Ledelse ogMotivation i den OffentligeSektor64. New York Times, DoHappi<strong>er</strong> People WorkHard<strong>er</strong>?, 3. septemb<strong>er</strong>201165. Helliwell, John, ogHuang, Haifang (2008),“How’s Your Gov<strong>er</strong>nment?Int<strong>er</strong>national EvidenceLinking Good Gov<strong>er</strong>nmentand Well-Being”, BritishJournal of Political Science,38(4), pp. 595–61966. European SocialSurvey (201067. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2012),World Happiness Report68. European SocialSurvey (2010)69. Frey, Bruno, ogStutz<strong>er</strong>, Alan (1999),Happiness Prosp<strong>er</strong>s inDemocracy70. The World Bank, HowClose Is Your Gov<strong>er</strong>nmentto Its People? WorldwideIndicators on Localizationand Decentralization, 201271. Hall<strong>er</strong>, Max og Hadl<strong>er</strong>,Markus (2006), “HowSocial Relations and StructuresCan Produce Happinessand Unhappiness: AnInt<strong>er</strong>national ComparativeAnalysis”, Social IndicatorsResearch, Vol. 2, pp.169-21672. Putnam, Rob<strong>er</strong>t(2000), Bowling Alone –The Collapse and Revivalof Am<strong>er</strong>ican Community73. European Quality ofLife Survey (2011), Participationin volunte<strong>er</strong>ing andunpaid work74. SFI, D<strong>et</strong> NationaleForskningscent<strong>er</strong> forVelfærd (2006), Den frivilligesektor i Danmark– omfang og b<strong>et</strong>ydning75. SFI, D<strong>et</strong> NationaleForskningscent<strong>er</strong> forVelfærd (2006), Den frivilligesektor i Danmark– omfang og b<strong>et</strong>ydning76. Loga, Jill (2010),Livskvalit<strong>et</strong>. B<strong>et</strong>ydningav kultur og frivilligh<strong>et</strong> forhelse, trivsel og lykke77. Lin, Nan (2001), SocialCapital: A Theory of SocialStructure and Action78. The Guardian, Copenhagenreally is wond<strong>er</strong>ful– for so many reasons,7. april 201279. OECD (2013), B<strong>et</strong>t<strong>er</strong>Life Index80. Sousa-Poza, Alfonsoog Sousa-Poza, Andrés(2000), “Well-being atwork: a cross-nationalanalysis of the levels andd<strong>et</strong><strong>er</strong>minants of job satisfaction”,The Journal ofSocial-Economics, Vol. 29,pp. 517-53881. Kahneman, Daniel, <strong>et</strong>al. (2004), “A Survey M<strong>et</strong>hodfor Charact<strong>er</strong>izing DailyLife Exp<strong>er</strong>ience: The DayReconstruction M<strong>et</strong>hod.”Science. 306:5702, pp.1776–780.82. OECD (2011), How’sLife? Measuring Well-being83. Earth Institute, ColumbiaUniv<strong>er</strong>sity (2012),World Happiness Report84. Veenhoven, Ruut(2008), ”Healthy happiness:effects on physicalhealth and the consequencesfor preventivehealth care”, Journal ofHappiness Studies, 9, pp.449–46985. www.dr.dk/Nyhed<strong>er</strong>/Indland/2013/03/08/100910.htm86. The Economist,Happiness – No long<strong>er</strong>the dismal science, 6. april201287. The Financial Times,The bottom line on happiness,8. maj 2013.88. Harvard BusinessReview, Special Issue onHappiness, januar-februar,201289. Oswald, Andrew, <strong>et</strong>al. (2009), Happiness andProductivity90. Wright, Thomas ogBon<strong>et</strong>t, Douglas (2007),“Job Satisfaction andPsychological Well-Beingas Nonadditive Predictorsof Workplace Turnov<strong>er</strong>”,Journal of Management,Vol. 33, pp.141-16091. Veenhoven, Ruut(2008), “Healthy happiness:effects of happinesson physical health and theconsequences for preventivehealth care”, Journal ofHappiness Studies, 9, pp.449–46992. Inc., How to be Happi<strong>er</strong>at Work, 22. maj 201261
<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong><strong>lykkeligt</strong> land– en kortlægning af årsag<strong>er</strong>n<strong>et</strong>il dansk<strong>er</strong>nes lykke
KolofonTak tilAndrew Oswald, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of WarwickAngus Deaton, Professor i økonomi, Princ<strong>et</strong>on Univ<strong>er</strong>sityBent Greve, Professor ved Institut for Samfund og Globalis<strong>er</strong>ing, Roskilde Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>Bruno S. Frey, Professor i Behavioural Science, Univ<strong>er</strong>sity of WarwickCarol Graham, Professor, Univ<strong>er</strong>sity of Maryland, og Senior Fellow, Brookings InstitutionChristian Bjørnskov, Lektor i nationaløkonomi, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>Jan Brødslev Olsen, Lektor ved Institut for Sociologi og Socialt Arbejde, Aalborg Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>Jens Christian Nielsen, Cheføkonom og kommunikationsdirektør, <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong>John Helliwell, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of British Columbia og redaktør på WorldHappiness ReportMichael Norton, Associate Professor i Business Administration, Harvard Business SchoolPed<strong>er</strong> J. Ped<strong>er</strong>sen, Professor i velfærdsforskning, Aarhus Univ<strong>er</strong>sit<strong>et</strong>Richard A. East<strong>er</strong>lin, Professor i økonomi, Univ<strong>er</strong>sity of South<strong>er</strong>n CaliforniaRob<strong>er</strong>t H. Frank, Professor i økonomi, Johnson Cornell Univ<strong>er</strong>sityRomina Boarini, Senior Economist, Head of Measuring Well-Being and Progress Section,Statistics Directorate, OECDRuut Veenhoven, Professor Em<strong>er</strong>itus i Social conditions of human happiness, EramusUniv<strong>er</strong>siteit Rott<strong>er</strong>dam og Direktør for World Happiness DatabaseRapporten <strong>er</strong> <strong>et</strong> samarbejde mellem <strong>Danica</strong><strong>Pension</strong> og Institut for Lykkeforskning.Redaktør: Meik WikingResearch: Kjartan Sveistrup Andsbj<strong>er</strong>gKorrektur: Lise NielsenGrafisk Design: Danielle Brandt DesignFotos: Shutt<strong>er</strong>stock og Copenhagenmediacent<strong>er</strong>, Morten J<strong>er</strong>ichauTryk: RosendahlsISBN 978-87-996511-0-8© <strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong> og Institut for Lykkeforskning 2013For yd<strong>er</strong>lig<strong>er</strong>e information kontakt info@lykkeforskning.dk
<strong>Danica</strong> <strong>Pension</strong> <strong>er</strong> en virksomhed, som lev<strong>er</strong> af at lev<strong>er</strong>e tryghed og tillid tilfremtiden for vores kund<strong>er</strong>. Vi har en int<strong>er</strong>esse i at vores kund<strong>er</strong> har <strong>et</strong> godtliv både før og eft<strong>er</strong>, at de går på pension. D<strong>et</strong> gode liv hæng<strong>er</strong> tæt sammenmed lykke. <strong>D<strong>er</strong></strong>for int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong><strong>er</strong> vi os også for lykke – og hvordan vi forbedr<strong>er</strong>vores lykke.Institut for Lykkeforskning <strong>er</strong> en uafhængig tænk<strong>et</strong>ank, d<strong>er</strong> forsk<strong>er</strong> i lykkensårsag<strong>er</strong> og virkning<strong>er</strong>. I samarbejde med udvalgte partn<strong>er</strong>e lev<strong>er</strong><strong>er</strong> vi forskningsbas<strong>er</strong><strong>et</strong>viden om lykke, kortlægg<strong>er</strong> lykken i kommun<strong>er</strong> og virksomhed<strong>er</strong> samthold<strong>er</strong> foredrag om hvorfor nogle samfund og p<strong>er</strong>son<strong>er</strong> <strong>er</strong> m<strong>er</strong>e lykkelige endandre.<strong>D<strong>er</strong></strong> <strong>er</strong> <strong>et</strong><strong>lykkeligt</strong> landISBN 978-87-996511-0-89 788799 651108