Se mig - højt til hest - Aarhus.dk
Se mig - højt til hest - Aarhus.dk
Se mig - højt til hest - Aarhus.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SE MIG - HØJT TIL HESTTre <strong>hest</strong>eforløb, hvor der er fokus på at opbygge et <strong>til</strong>lidsforhold og en erfaringsdannelsemellem barn og <strong>hest</strong>.Denne rapport er en del af Kvalitetsløft Natursamarbejdet– et to-årigt udviklingsprojekt iNatursamarbejdet, Børn og Unge, Århus Kommune.Projektet er støttet af Familiestyrelsen.www.natursamarbejdet.<strong>dk</strong>Brabrand den 28. juni 2007.
2:34IndholdsfortegnelseVejledning <strong>til</strong> forløbet ...........................................................................................................3TRE FORLØB......................................................................................................................4FORLØB I............................................................................................................................5Vi lærer <strong>hest</strong>en at kende..................................................................................................5Hestens man....................................................................................................................6Hestens lugt .....................................................................................................................7Hestens ben.....................................................................................................................8Hestens hove ...................................................................................................................9Hestens øjne..................................................................................................................10Hestens ører ..................................................................................................................11Afslutning på forløb I ......................................................................................................12FORLØB II.........................................................................................................................13Hestens pleje .................................................................................................................13Der hilses på Følvi .........................................................................................................14Der skabes kontakt før <strong>hest</strong>en strigles...........................................................................15Drengen strigler Følvi.....................................................................................................16Et socialt fællesskab omkring det at strigle ....................................................................17Drengen sidder på <strong>hest</strong>en uden sadel ...........................................................................18På <strong>hest</strong> uden sadel ........................................................................................................19Vi siger tak for i dag <strong>til</strong> Følvi ...........................................................................................20FORLØB III........................................................................................................................21Rideturen .......................................................................................................................21Vi henter <strong>hest</strong>en på marken ...........................................................................................22Vi klargør <strong>hest</strong>en............................................................................................................23Vi tager kontakt med <strong>hest</strong>en før rideturen......................................................................24Ridehjelmen sættes på ..................................................................................................25Op på <strong>hest</strong>en, med så lidt hjælp som muligt ..................................................................26Reaktioner under rideturen ............................................................................................27Fysisk støtte under rideturen..........................................................................................28<strong>Se</strong> Barnet .......................................................................................................................29Vi ændrer retning ...........................................................................................................30Afsidning med mindst mulig hjælp .................................................................................31Tak for turen...................................................................................................................32Fakta om den islandske <strong>hest</strong>.............................................................................................33Natursamarbejdets <strong>hest</strong>e ..................................................................................................34
3:34Vejledning <strong>til</strong> forløbetJeg har under afprøvningen af mit forløb fået en del billeddokumentation fra de deltagendeinstitutioner.Jeg vil i denne bog ved hjælp fra billede og tekst illustrere, hvordan man kan gribe forløbetan, og hvorfor jeg vælger at have fokus på netop disse konkrete aktiviteter.Husk, at forløb 1, 2 og 3 køres separat, altså over tre gange.Barnet får en større og mere intens oplevelse, når det er med en voksen alene henne hos<strong>hest</strong>en. Det er også vigtigt, at den øvrige gruppe ikke er forstyrrende, de kan f.eks. siddeved bordet og nyde et stykke frugt imens.Alle forløb starter med de få, men vigtige retningslinier, der gælder, når man omgås <strong>hest</strong>e:1. Man færdes roligt omkring <strong>hest</strong>en.2. Man går ikke om bag <strong>hest</strong>en, altså ikke tæt på dens bagben.Rigtig god fornøjelse.Helle Bjerg, pædagog.DII Børnesnak, superbrugerinstitution i Kvalitetsløft Natursamarbejdet.Brabrand den 28. juni 2007.
TRE FORLØB4:34Forløb 1Der stiftes bekendtskab med <strong>hest</strong>en gennem berøring/sanseoplevelser, og der læggesvægt på den sproglige formidling.Forløb 2Vi nærmer os <strong>hest</strong>en. Børnene strigler den og sidder på <strong>hest</strong>en uden sadel i direkte kontakt.Der er igen fokus på kontakt, sanseoplevelser og børnene udfordres motorisk.Forløb 3Børnene udfordres med en ridetur. Der er fokus dels på den sproglige formidling, dels påden motoriske og sansemæssige oplevelse.Der er opmærksomhed på barnets signaler psykisk og fysisk.HuskHesten tænker ikke frem og er ikke ondskabsfuld, den reagerer her og nu på sine omgivelser.Følger man de få retningslinier der er angivet, er man stort set sikret en god oplevelse.Børn ved ofte ikke, hvorfor de er angste. Lad være med at tolke på barnets angst. Accepterbarnets tempo og sig du godt kan se, det er lidt utryg.Børn er som voksne, når angsten overvindes og man får kontrol, bliver man stærkere ogman motiveres <strong>til</strong> at prøve nye grænser.
FORLØB IVi lærer <strong>hest</strong>en at kende5:34Det første møde med <strong>hest</strong>enVi siger goddag <strong>til</strong> Vidir. Barnet aer dens mule og <strong>hest</strong>en får mulighed for at snuse <strong>til</strong> barnet.(Hestens måde at sige goddag på.)HvorforVi viser <strong>hest</strong>en respekt, ved først at lade den fornemme, hvem vi er, vi signalerer også <strong>til</strong>barnet, at den ikke bare er en <strong>hest</strong>, han hedder Vidir og er helt speciel.Barnet oplever, det første møde med <strong>hest</strong>en i øjenhøjde - trygt i en voksenarm. Hestenhan være stor og voldsom at opleve i børnehøjde første gang.Nogle børn har ikke brug for en arm og klarer det fint alene.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg sætter ord på kontakten. Nu lærer Vidir dig at kende, ved at lugte <strong>til</strong> dig. Jeg kan se,han kan lide dig, I skal nok blive gode venner.Mærk også hans mule, den er blød at røre ved. Han synes det er rart, at blive aet.
Hestens man6:34Vi mærker Vidirs manBarnet rører <strong>hest</strong>ens man og lægger sin hånd under manen.HvorforVi nærmer os s<strong>til</strong>le og roligt <strong>hest</strong>en og barnet erfarer, at <strong>hest</strong>en ikke gør noget.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg benævner manen. Vi taler om og barnet mærker, at <strong>hest</strong>en man er lang og hårene ergrove. Inde under manen er det blødt og lunt. Vi har også hår, men dit er kort og fint.
Hestens lugt7:34Vi lugter <strong>til</strong> <strong>hest</strong>en.HvorforHesten dufter helt specielt af <strong>hest</strong> - for de fleste en rar og behagelig lugt. Det skærper fortrolighedenog er endnu et skridt på vejen <strong>til</strong> at skabe <strong>til</strong>lid.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller <strong>hest</strong>en lugter helt specielt af <strong>hest</strong>. Jeg viser, jeg synes om lugten og spørger<strong>til</strong> barnets indtryk. En sanseoplevelse, hvor lugt og berøring med <strong>hest</strong>en er megetintens, måske behagelig, måske ikke så rar !! Tal med barnet om det.
Hestens ben8:34Barnet rører ved og fornemmer <strong>hest</strong>en ben.HvorforAngsten og utrygheden kan undgås ved at gå tæt på, på en utraditionel måde.Barnet oplever at være tæt på <strong>hest</strong>en i en sårbar position, Vidir er fortsat s<strong>til</strong>le og rolig -han virker god nok!Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller, <strong>hest</strong>en har fire ben, 2 forben og 2 bagben. Vi rører kun ved forbenene.Jeg fortæller også, <strong>hest</strong>en har mange muskler og kan løbe meget hurtigt. Barnet får lov <strong>til</strong>at mærke og fornemme de store knogler og muskelvæv.Ofte hører man "jeg har også muskler" og så taler vi lidt om det.Er barnet bange, flytter denne konstatering også fokus fra angsten.
Hestens hove9:34Jeg løfter <strong>hest</strong>ens ben, så barnet kan se <strong>hest</strong>eskoen.HvorforJeg viser, det er <strong>mig</strong>, der kan kontrollere <strong>hest</strong>en, der er ikke grund <strong>til</strong> at være utryg.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg sætter ord på <strong>hest</strong>ens hove og <strong>hest</strong>esko. Fortæller de er lavet af jern og er sat fastmed søm. (man kan se sømmene).Jeg fortæller <strong>hest</strong>en har sko på, da den ellers vil få ømme hove.Lad barnet røre og fornemme <strong>hest</strong>ens hove og <strong>hest</strong>esko.Man kan evt. tale om, at vi mennesker også kan få ondt under fødderne, hvis vi går påsten eller hårdt underlag.
Hestens ører11:34Jeg viser barnet, hvad <strong>hest</strong>ens ører kan ”fortælle”.HvorforHesten har krav på, at blive behandlet ordentligt og med respekt. Børnene får indblik i, at<strong>hest</strong>en reagerer på, hvordan vi behandler og omgås den og at den reagerer på sine omgivelser.Sproglige og naturfaglige kompetencer:Jeg fortæller, <strong>hest</strong>en er glad og har det godt, når ørerne vender frem eller lidt bagud. Hanhar det godt når vi er gode ved ham, kæler for ham, strigler ham og er rolige, når vi er tætpå hamJeg fortæller, <strong>hest</strong>en er vred og ikke vil snakke når den lægger ørene helt ned i nakken.Han bliver vred og irriteret, hvis man slår ham, råber <strong>til</strong> ham eller løber hurtigt hen <strong>til</strong> ham.Barnet må gerne røre forsigtigt ved <strong>hest</strong>en ører.Det er oplagt, at snakke om, hvad der kan gøre barnet glad og hvad der kan gøre barnetvred.
Afslutning på forløb I12:34Vi siger tak for i dag <strong>til</strong> Vidir.HvorforVi viser barnet, at vores samvær med <strong>hest</strong>en havde værdi - det var ikke ligegyldigt, så visiger pænt tak for i dag.Sproglige kompetencerJeg viser og fortæller, hvordan vi siger pænt farvel ved at nusse Vidir lidt på halsen.Jeg afslutter forløbet med..... Nu har vi lært Vidir lidt at kende, og han har lært os at kende.Næste gang vi skal være sammen med ham, må I prøve at strigle ham, og jeg viser,hvordan jeg renser dens hove. I må også få lov at sidde på ham, helt uden sadel - hvor erI heldige :-)
FORLØB IIHestens pleje13:34Vi henter Følvi på markenBørnene, pædagogen og en medarbejder fra NatursamarbejdetHvorforBørnene erfarer, at <strong>hest</strong>en har sit liv på marken, her bor den og her spiser den.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller, <strong>hest</strong>en bor her sommer og vinter – hele året.Jeg fortæller, den spiser græs hver dag – nogle gange får den også korn.
Der hilses på Følvi14:34HvorforVi viser <strong>hest</strong>en respekt, ved først at lade den fornemme, hvem vi er. Vi signalerer også <strong>til</strong>barnet, at den ikke bare er en <strong>hest</strong>. Den hedder Følvi og er helt speciel.Børnene lærer begge <strong>hest</strong>e at kende og nogle vil erfare, at de har vidt forskelligt sind ogtemperament.Vidir er super kælen, meget rolig og har små bevægelser, han er nem at sidde og ride på.Følvi er også kælen, men er jo ung og er derfor mere nysgerrig og opmærksom. Den harstore og rummelige bevægelser, og man fornemmer mere <strong>hest</strong>en under sig.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg sætter ord på kontakten. Nu lærer Følvi dig at kende ved at snuse <strong>til</strong> dig, og du lærerden lidt at kende ved at røre ved ham. Jeg kan se, den kan lide dig, den vil gerne aes afdig.Vi taler om, at Følvi også er en vallak, Den er kun 7 år, og dens farve kaldes rød. Vidir erbrun. Det vækker ofte undren hos børnene, men er en god anledning <strong>til</strong> at komme omkringfarver generelt og de specifikke farve-betegnelser, som er gældende for <strong>hest</strong>e.
Der skabes kontakt før <strong>hest</strong>en strigles15:34HvorforDrengen er utryg, og han får tid og rum <strong>til</strong> at nærme sig <strong>hest</strong>en<strong>Se</strong>lv om børnene har været igennem forløb 1, er det almindeligt, at nogle børn ikke umiddelbarter klar <strong>til</strong> at nærme sig <strong>hest</strong>en igen.Det er vigtigt ikke at forcere kontakten og acceptere børnenes utryghed. Det skal værebarnets valg, ikke vores. Måske er barnet først klar efter at have set sine kammeratervære tæt på <strong>hest</strong>en eller måske først næste gang - vær tålmodig.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg sætter ord på hans "angst". F.eks. jeg kan godt se, du er lidt utryg, det er helt ok, menFølvi gør dig ingenting, den er sød og rar, når man behandler den ordentligt.Jeg viser ham, hvordan jeg strigler Følvi og giver ham en mulighed for at hjælpe <strong>mig</strong>.
Drengen strigler Følvi16:34HvorforDet at bruge striglen, at der er et værktøj mellem barn og <strong>hest</strong>, mindsker ofte frygten, dadet er handlingen, der er fokus på.Barnet erfarer og vænner sig <strong>til</strong>, at være tæt på <strong>hest</strong>en på en anderledes måde.Børnene får en fornemmelse for <strong>hest</strong>ens krop og proportioner. De erfarer <strong>hest</strong>en acceptererog go<strong>dk</strong>ender deres nærvær og handling.Børnene lærer, at det ikke er ligegyldigt, hvordan man strigler, altid med hårene og aldrig ilysken, her er <strong>hest</strong>e ofte kildne.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller, vi strigler <strong>hest</strong>en, her børster vi manen. Jeg fortæller også, det er vigtigt,den bliver striglet. Den skal være ren, de løse hår og snavs skal vi hjælpe den med at fåaf, så ryggen er glat under sadlen, og den undgår slidsår.Vi snakker om, at vi går i bad, <strong>hest</strong>en gøres ren ved, at vi strigler den.Jeg fortæller, at Følvi kan lide, at blive striglet, det kan ses på dens øjne, de er halvt lukkede,den står og nyder det. Det er fordi du er god <strong>til</strong> at strigle ham, du strigler med hårene.Der sættes også ord på, hvor de strigler <strong>hest</strong>en f.eks. dens ryg, forben, mave, man, ikkelysken osv.Drengen oplever og erfarer, at <strong>hest</strong>en accepterer og værdsætter ham. Der følger en positivrespons fra <strong>hest</strong>en på en konkret og rigtig handling fra drengen.
Et socialt fællesskab omkring det at strigle17:34HvorforDe to piger finder givet tryghed og mod hos hinanden - og hyggeligt er det også. Fornemmerman et barn vil følge sin ven og finder mod i dette, så grib den.To børn ved <strong>hest</strong>en i denne situation er ok.Sproglige og naturfaglige kompetencerDer sættes ord på, hvor de strigler Vidir f.eks. dens ryg, forben, mave, man osv.Der sættes ord på det, jeg ser. I er gode <strong>til</strong>, at strigle ham, den kan godt lide i er gode vedden, se hvor den nyder det. Det ser ud som om I hygger jer.
Drengen sidder på <strong>hest</strong>en uden sadel18:34HvorforBarnet oplever en tæt kropslig kontakt og en koncentreret og anderledes motorisk udfordring.Hesten højde og det ikke at have støtte kræver mod og <strong>til</strong>lid.Sproglige og naturfaglige kompetencerVi taler om, at barnet er god <strong>til</strong> at sidde på <strong>hest</strong>en også selv om barnet virker bange.Ros forstærker og tydeliggør oplevelsen, og man får lyst <strong>til</strong> at prøve igen.Men vær opmærksom på om barnet er spændt eller afslappet i kroppen. Et afslappet barnkan spænde op, hvis <strong>hest</strong>en flytter sig lidt eller ryster sig. Et spændt barn slapper måske afefter et øjeblik.Kommenter det du ser. Der rystede <strong>hest</strong>en sig, du blev forskrækket, eller nu slapper dumere af.Hvis barnet er meget spændt, kan man få mere fokus ned i kroppen ved at lægge sin håndpå barnets ende og ben og spørge <strong>til</strong> om han kan mærke <strong>hest</strong>ens varme.Børn reagerer forskelligt, når de bliver bange. Nogle bliver indadvendte, tavse, spænderop eller ryster, nogle reagerer mere udadvendt ved at tale meget eller grine.Sansemotorisk får barnet en oplevelse af at være i tæt kontakt med <strong>hest</strong>en. Hver enestelille bevægelse <strong>hest</strong>en foretager sig, forplantes i barnets krop - ofte falder barnet helt istaver.Det er som om <strong>hest</strong>ens ro forplanter sig <strong>til</strong> barnet. En rigtig god øvelse og oplevelse formotorisk urolige børn.Husk også, at lade dem være i det s<strong>til</strong>le rum - højt på <strong>hest</strong>en.
På <strong>hest</strong> uden sadel19:34Her er pigerne tydeligt utrygge, de klamrer benene om <strong>hest</strong>en, men er dog så trygge, at deudfordrer deres angst. Den kendte pædagog støtter op om pigerne.Et intenst øjeblik. Drengens hænder ogsæde i direkte kontakt med <strong>hest</strong>ens krop.En sansemotorisk oplevelse, som ikkeumiddelbart bør følges op med ord i øjeblikket.Lad ham være lidt i det og sig, hvad du ser.Kan man få barnet <strong>til</strong> at række armene op ivejret, søger kroppen et nyt balance punkt,og de udfordres ganske lidt motorisk, menfor dem er det STORT, de mestrer det.<strong>Se</strong> <strong>mig</strong> - se jeg tør...
Vi siger tak for i dag <strong>til</strong> Følvi20:34HvorforVi viser barnet, at vores samvær med <strong>hest</strong>en havde værdi - det var ikke ligegyldigt, så visiger pænt tak for i dag.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg viser og fortæller, hvordan vi siger pænt farvel ved at nusse ham lidt. Jeg afslutterforløbet med: ..... Nu har vi lært at strigle, og vi har prøvet at sidde på ham helt uden sadel.I var rigtig gode <strong>til</strong> at være sammen med ham - både <strong>til</strong> at strigle og sidde på ham. Jegsynes I var modige og rigtig dygtige.Næste gang vi ses, må I få en lang trækketur, og I skal prøve at ride med sadel på <strong>hest</strong>en.Det er oplagt, at man hjemme i institutionen følger op på forløbet, husker, hvad der gjordeindtryk på de enkelte børn, holder snakken kørerne ind<strong>til</strong> næste forløb og forberederbørnene <strong>til</strong> rideturen næste gang.
21:34FORLØB IIIRideturen
Vi henter <strong>hest</strong>en på marken22:34HvorforBørnene ser, at <strong>hest</strong>en har sit liv, her på marken. De bliver en del af hele processen.(hente, klargøre, ride)Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller <strong>hest</strong>en spiser græs og bor her.De ser <strong>hest</strong>en i flere sammenhænge og får et bredere kendskab <strong>til</strong> <strong>hest</strong>en liv på Natursamarbejdet.
Vi klargør <strong>hest</strong>en23:34HvorforHesten strigles. Det er vigtigt, der ikke ligger jord og snavs under sadlen og under gjorden.Hovene skal renses, så der ikke sidder sten og jord, der kan genere <strong>hest</strong>en, når den går.Det at strigle og være omkring <strong>hest</strong>en betyder også, at man fornemmer, hvordan <strong>hest</strong>enhar det (den kan også have en dårlig dag) og om den er fysisk ok, altså fri for sår, tægereller andet.Sproglige og naturfaglige kompetencerVi taler om, hvor vi strigler <strong>hest</strong>en. Vi viser, vi altid strigler med hårene og aldrig i lysken,her er <strong>hest</strong>e ofte kildne. (Connie viser, hvor lysken sidder på billedet). Fortæller, det er vigtigt,den er ren på ryggen, hvor sadlen skal ligge, og under maven, hvor gjorden skalspændes. Hesten kan få ondt, hvis der ligger skidt der gnaver.Viser børnene, hvordan vi renser hovene, sidder der en sten, så lad børnene få den.Spørg <strong>til</strong> om de synes, det er behageligt, at have en sten i skoen.Vi viser, at <strong>hest</strong>en som vi, kan opleve smerte og har krav på, at blive passet og plejet ordentligt.Ofte undrer børnene sig over, at den kan stå på 3 ben, følg nysgerrigheden op og imponermed at fortælle, at den også kan stå på 2 ben - at stejle.
Vi tager kontakt med <strong>hest</strong>en før rideturen24:34HvorforVi viser barnet, vi værdsætter <strong>hest</strong>en. Der er DU - her er JEG - og jeg skal ud at ride en turpå dig nu.Sproglige og naturfaglige kompetencerDer hilses på <strong>hest</strong>en. Barnet aer den på mulen, og jeg fortæller barnet, at det skal op atride. Hvis barnet er spændt og utryg, så sæt ord på det. Jeg kan godt se, du er lidtspændt, men jeg bliver hos dig og holder ved dig.Virker barnet ivrig efter at komme op, så fortæl, du kan se, det glæder sig.
Ridehjelmen sættes på25:34HvorforDet er vigtigt at finde den rigtige hjelmstørrelse <strong>til</strong> barnet og spænde den, så den sidderfast <strong>til</strong> hovedet.Natursamarbejdet kræver, der bruges hjelm, og har hjelme i flere størrelser.Det at ride, er altid forbundet med en risiko, også selv om Natursamarbejdets <strong>hest</strong>e nærmester 100 pct. sikre at ride.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller, jeg sætter ridehjelmen på barnets hoved, og at barnet nu ligner en rigtig rytter.Fortæl aldrig, der ikke sker noget - vi ved det jo ikke. Hvis der skete noget, vil barnetmåske ikke tro på dig igen.Jeg tror ikke, børnene tænker på den risiko, der altid er forbundet ved at ride og omgås<strong>hest</strong>e (at dens flugtinstinkt aktiveres), de er mere utrygge i forhold <strong>til</strong> det, at skulle højt <strong>til</strong><strong>hest</strong> og den ukendte situation.Der er ingen grund <strong>til</strong> at gøre barnet opmærksom på denne risiko, det vil kun sætte merefrygt i barnet, og risikoen for en dårlig oplevelse er yderst minimal.
Op på <strong>hest</strong>en, med så lidt hjælp som muligt26:34HvorforDe fleste børn mestrer de forskellige motoriske færdigheder en opstigning indebærer, nårde står på bænken. Dog er det fysisk umuligt for de mindste, at nå stigbøjlen.Bevægelses mønstret minder om det, at kravle op i en sofa, men de fleste børn skal haveen støttende eller hjælpende hånd bagpå.Lad børnene erfare, at de stort set selv mestrer det.Sproglige og naturfaglige kompetencerSæt ord på den vejledning, du giver barnet. Læg dine hænder forrest på sadlen. Sæt ditvenstre ben i stigbøjlen, her skal man være sikker på barnet får foden placeret rigtig inde ibøjlen.Nu skal du læne dig lidt frem og svinge dit højre ben hen over <strong>hest</strong>en - flot du kunne, nusidder du på <strong>hest</strong>en.I modsætning <strong>til</strong> det at kravle op i en sofa, skal barnet stoppe bevægelsen, altså spændeop i musklerne, ellers lander det jo på den anden side.......Hos de mindste, kan man aftale, at man tæller <strong>til</strong> 3. På 3 skal barnet selv hoppe med op.
Reaktioner under rideturen27:34HvorforBørn reagerer forskelligt på det at ride.Børnenes personlighed ændrer ofte karakter, når de sidder på <strong>hest</strong>eryggen. De modige ogstærke kan blive tavse, de forsigtige lyser måske op.Hestens adfærd, det at den stopper, fordi den pludselig vil spise græs, og det at den kiggersig omkring, er bevægelser, som forplanter sig fysisk <strong>til</strong> barnets krop. Bevægelsernekan virke foruroligende på nogle.Sproglige og naturfaglige kompetencerFortæl barnet, hvad du ser. Hov, nu stoppede den. Den kunne godt tænke sig lidt græs,den troede, jeg havde en gulerod i lommen eller den skulle lige se, hvad fårene lavede.Børnene vil erfare, at <strong>hest</strong>en også er interesseret i sine omgivelser, og de vil fysisk fornemme,hvordan <strong>hest</strong>en bevægelser forplantes i deres krop.Mange børn bliver tavse - rideturen er overvældende og anderledes. Måske er de bange,måske er alle sanser rettet mod oplevelsen og det at holde balancen.Det er fint at tage kontakt <strong>til</strong> barnet, barnet har måske lyst, men magter det ikke, men ladogså barnet være i sit eget rum - lad oplevelsen forplante sig.Enkelte børn taler meget, ofte fordi de er bange og for at undgå at forholde sig <strong>til</strong> nuet.Prøv at få barnet ned i kroppen. Læg dine hænder på barnets ende og ben, spørg <strong>til</strong> omdet kan fornemme rytmen - lad oplevelsen få plads.
Fysisk støtte under rideturen28:34HvorforBørn, der rider første gang, børn, der er utrygge, eller børn, hvis balance er utrænet, harbrug for fysisk eller psykisk støtte. Læg en let hånd på barnets knæ, det giver tryghed.Når du fornemmer barnet slapper lidt af, eller du kan se barnet magter opgaven, så slipkort din fysiske kontakt med barnet.Sproglige og naturfaglige kompetencerFortæl, hvad du ser. Du kan også selv, jeg synes du rider flot, selv om det er første gang.Du er god <strong>til</strong> at holde balancen på <strong>hest</strong>en, når den går.Fortæl, at <strong>hest</strong>en ved, at nu skal den gå pænt med dig. Den er opmærksom på, hvadAksel vil have den <strong>til</strong> at gøre.
<strong>Se</strong> Barnet29:34HvorforBarnet har krav på, at vi nærværende og forholder os <strong>til</strong> den udfordring, vi har valgt for det.Sproglige og naturfaglige kompetencerGå altid med barnet, når det rider. Vær nærværende og opmærksom. Fornem om barneter utrygt eller afslappet. Sig, du synes, det er god <strong>til</strong> at ride. (Det er barnet jo, det sidderder højt og flot). Det sidder fint på numsen, med ryggen og med benene, læg gerne dinhånd på stedet, når du benævner detBarnet vil i det øjeblik, man benævner eller rører kropsdelen rette sit fokus mod stedet.Det at blive set og værdsat vil glæde barnet og oplevelsen vil også forplante sig positivt,selv om barnet var utryg - og man kan dele oplevelsen sammen bagefter.
Vi ændrer retning30:34HvorforVendingen kan være en motorisk og overraskende udfordring - forbered barnet.Når man rider ligeud er kroppens balancepunkt afstemt i forhold <strong>til</strong> dette, ændres der retningsøger kroppen et nyt balancepunkt. Er barnet forberedt, kan det kompensere ved atspænde op i kroppen.Sproglige og motoriske kompetencerFortæl barnet, at nu drejer vi, vær sikker på barnet har forstået beskeden, brug evt. flerebeskrivende ord for det at vende rundt.Børnene mestrer denne motoriske færdighed, men er de ikke forberedte, vil de ofte blivemeget forskrækkede, da kroppen et kort øjeblik vil være på vej ligeud, og barnet vil føledet er ved at falde af.Læg altid en hånd på benet af de mindste børn.
Afsidning med mindst mulig hjælp31:34HvorforDe største børn mestrer også de færdigheder, der er forbundet med nedstigningen.Bevægelsesmønstret minder om det at kravle ned fra en sofa eller en mur.De mindste kan <strong>til</strong> dels guides gennem nedstigningen, men de kræver en mere konkretverbal vejledning og mere motorisk støtte.Sproglige og motoriske kompetencerGuide børnene verbalt i denne rækkefølge. Først skal du tage dine fødder ud af stigbøjlerne.Tag fat i sadlen. Læn dig lidt forover. Sving dit højre ben op over <strong>hest</strong>en - nu kan duhoppe ned. Stå altid bag barnet, vær parat <strong>til</strong> at hjælpe og støtte.De mindste børn guides på samme måde, men vær hele tiden i kontakt med barnets krop,specielt under sidste fase, hvor barnet selv skal holde igen inden hoppetDet mestrer de ikke, løft dem det sidste stykke.
Tak for turen32:34HvorforVi viser barnet at vores ridetur og fællesskab med Vidir havde værdi. Vi siger pænt tak forturen - ved at klappe og nusse ham blidt på halsen.Sproglige og naturfaglige kompetencerJeg fortæller barnet, at det skal sige tak for turen ved at klappe ham blidt på halsen. Jegfortæller, jeg synes barnet var god <strong>til</strong> at ride. Jeg spørger <strong>til</strong> barnets oplevelse.
Fakta om den islandske <strong>hest</strong>33:34Den Islandske <strong>hest</strong> stammer helt <strong>til</strong>bage fra Vikingetiden.Vikingerne tog den med <strong>til</strong> Island, da de bosatte sig der, og der er ikke siden importeret<strong>hest</strong>e derop. Derfor har vi en helt unik nordisk <strong>hest</strong> med helt specielle karakteristika.Den er sund og robust, den har et fantastisk sind og i modsætning <strong>til</strong> andre <strong>hest</strong>e har den2 ekstra gangarter udover skridt, trav og galop - nemlig tølt og pas.Tølt er den mest kendte. Her sidder man helt s<strong>til</strong>le og behageligt i sadlen, selv om <strong>hest</strong>enkan løbe rigtig hurtigt i denne gangart.Oplever man på Island <strong>hest</strong>e med et aggressivt temperament bliver disse straks aflivet,derfor har vi en <strong>hest</strong> med et yderst godmodigt og stabilt sind.
Natursamarbejdets <strong>hest</strong>e34:34Viðir [Vidir] fra DalhofBrun vallak født den 29. juli 1990.Viðir er et poetisk navn for havet.Fölvi [Følvi] fra DamgårdenRød vallak født den 5. juli 1999.Fölvi betyder bleghed.