ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DETISTRATEGISKEMILJØFORSKNINGS-PROGRAMjuni 19985 hektar. Det er de to væksttendenser.Vi står altså midt i noget, som ligner enpolarisering, der gør indhug i mellemgruppen,det klassiske, mellemstore familielandbrug.De to grupper, som er i vækst, sætterforskellige spor i landskabet. Deltidslandbrugerehar deres hovedindtægt fraet andet erhverv og har valgt landlivetsom en livsstil. De har som regel hest ogflere forskellige dyr, og markbruget ersjældent særligt intensivt. De store landbrughenter generelt mange træk fra industriproduktionog bidrager til, hvadKjell Nilsson kalder „urbaniseringen afdet åbne land“, altså en udvikling hvorhver en plet kultiveres og udnyttes intensivt.Markstørrelse og antal af grøfter oghegn samt antal og art af dyr på markerer punkter, hvor de forskellige bedriftsstørrelseradskiller sig fra hinanden.Præcis hvordan og hvilke andre karakteristiskeforskelle, der findes i deresprægning af landskabet, er der foreløbigikke noget godt overblik over. Og detstår heller ikke lysende klart, hvordanaktuel regulering, som skal beskytte foreksempel hegn, vandhuller og markveje,virker sammen med økonomiske kræfterinden for landbruget.Landmanden som landskabsforvalterer i det små på vej til at blive et slagord,men aktuelle tendenser i landmændslandskabsforvaltning er altså ikke velbeskrevne. Det skal projektet bidrage til.Derfor kommer det - i modsætning tiljordbrugsøkonomiske analyser - ikkekun til at inddrage heltids- men ogsådeltidsbrug i det 150 kvadratkilometerstore område ved Bjerringbro, der er forskernesværkstedsområde.Her findes både land og by, ådale, søer,skove, enge og moseområder. Der erstore,mellemstore og små landbrug. Derer landsbyer med pendlere, og der er industrivirksomheder.Et stort forskningsprojektom grænser i landskabet foregåri forvejen i området, med støtte fra firestatslige forskningsråd - landskaberneher er altså nøjere beskrevet end de flesteandre steder i Danmark. Hvordan vilegnen omkring Bjerringbro kunne kommetil at se ud i fremtiden? Det skal scenariernegive nogle bud på.Industri og fritidFor at kunne vurdere alternativer måman have en beskrivelse af dét, de skalvære alternativer til. Derfor er det retsikkert, at ét fremtidsscenarium vil bliveet forsøg på en fremskrivning af aktuelletendenser. Det spørgsmål, som søges besvaret,er altså: Hvordan vil landet lig-MILJØFORSKNING NR 3643