ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DETISTRATEGISKEMILJØFORSKNINGS-PROGRAMjuni 1998Undervands-gartneri?Vandplanter er gode for fordøjelsen.De spiller en vigtig, men hidtil oversetrolle for søers evne til at omsættenæringsstoffer.Alt er relativt - selv den mængde afbakterier, der er plads til i en givensø. I en sø, der er velforsynet med vandplanter,er der således plads til mangeflere bakterier end i en sø uden vandplanter.Forklaringen er så indlysende,at den kan være svær at få øje på, ogfaktisk har været svær at få øje på:Vandplanterne øger det areal, som kanbeboes, egentlig ganske som etageboliger.Planten børstebladet vandaks gør enenkelt kvadratmeter til 25. Og tornløshornblad 11-dobler en kvadratmeter.På planterne lever kolonier af bakterier,som kan omdanne nitrat til luftformigtkvælstof og således bidrage tilat holde vandet klart. Planterne erderfor meget vigtige for søer som fordøjelsessystemer.- Mennesker øger mængden af kvælstofi miljøet gennem kunstgødning oggennem intensivt husdyrhold. Bakterierer de eneste, der påny kan omdanne dettil luftformigt kvælstof. Derfor har bakterierneafgørende betydning for omsætningeni en sø. Det har ikke før væretkendt, at den største omsætning faktiskfinder sted på vandplanterne, men vihar konstateret, at der omsættes firefemgange mere næringsstof på planterneend i selve vandet, fortæller professorMorten Søndergaard, FerskvandsbiologiskLaboratorium ved Københavns <strong>Universitet</strong>.Erkendelsen egner sig til anvendelseved såkaldt biomanipulation, hvor manaktivt bruger viden om biologiske sammenhængetil at prøve at vende ondecirkler til gode. Det kan for eksempeldreje sig om at udsætte gedder i en sø,fordi man kender til en række positive,afledte effekter af geddens tilstedeværelse.Det kan også dreje sig om forsøg påat få vandplanter til at gro i en overernæretsø for således at forbedre søensfordøjelsesevne.BiofilmBlomsterplanter i ferskvand har oftetynde og findelte blade, som tilsammengiver en stor overflade, og bladene er betrukketmed en såkaldt biofilm, et betrækaf sukkerstoffer, som er beboet afalger, bakterier, svampe mv.Morten Søndergaard beskriver biofilmennæsten, som man kunne beskriveen storby, nemlig som bestående af „megetdiverse og koncentrerede samfundmed høj produktivitet“.Biofilmen er klæbrig og suger organiskkulstof og anden næring til sig. Bakteriernekan optage opløst organisk stof fravandplanten og fra mikroalgerne. Der eren høj grad af selvforsyning i biofilmen,men der foregår også im- og eksport aforganisk materiale.Vandplanterne har hidtil ikke fravristetforskere den store interesse i forbindelsemed udforskningen af omsætning isøer, og biofilmens bakterier er dermed"De naturlige processer, som omsætterog tilbageholder næringsstoffer,er blevet hæmmet gennemudretning af vandløb, dræning afmarker og opdyrkning af arealernær ved åer. Og så findes der altsåi Danmark cirka fem millionermennesker og cirka tolv millionersvin. Med hensyn til vægt og fysiologiligner svinene menneskenemeget. Der er kloakeret for de femmillioner mennesker, men ikkefor de tolv millioner svin."også blevet overset. Morten Søndergaardog hans kolleger har kun fundet frem tilsyv undersøgelser - på verdensplan -hvor bakteriernes produktion er søgtmålt, og kun én af disse undersøgelserdrejede sig om en ferskvandsplante.Dette videnshul med hensyn til stofomsætningeni søer er nu gjort mindreved hjælp af undersøgelser i to danskeMILJØFORSKNING NR 3627