Biavl i en folkekommune - Dansk Vietnamesisk Forening
Biavl i en folkekommune - Dansk Vietnamesisk Forening
Biavl i en folkekommune - Dansk Vietnamesisk Forening
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Biavl</strong> i <strong>en</strong> <strong>folkekommune</strong>Vietnam er blevet eksportør af honning. 14.000 ton om året.D<strong>en</strong> produceres hovedsageligt af importerede europæiske honningbier Apis mellifera. Det skeri d<strong>en</strong> sydlige del af Vietnam, hvor der er store plantager af frugttræer og gummiplantager. Nuhjælper Danmarks <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ing <strong>folkekommune</strong>r i det nordlige Vietnam med tre-årigt projektAf Asger Søgaard Jørg<strong>en</strong>s<strong>en</strong>,Danmarks <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ingbedelsesrejse til Vietnam i august måned 2008. Viskulle dels besøge nogle af de ”gamle” fra projekteti 2004-05 samt besøge nye områder og diskutereprojekt med VBA og BRDC.Et besøg i Vietnam er <strong>en</strong> fantastisk oplevelse.V<strong>en</strong>lige gæstfri m<strong>en</strong>nesker og altid <strong>en</strong> utrolig aktivitet.Vi besøgte mange biavlere og mange steder.Folkekommune med minoriteterEt <strong>en</strong>kelt eksempel fra folkekommun<strong>en</strong> Nhu Co iCho Moi distriktet, Bac Kan Provis<strong>en</strong>, der liggerlige mellem Hanoi og græns<strong>en</strong> til Kina. Et besøg ide afsides områder indledes altid med et besøg påfolkekommun<strong>en</strong>.. Formand Duong Van Dung ognæstformand Vu Xuan Hong serverer grøn te ogfortæller om kommun<strong>en</strong>. Der bor i 578 familiermed i alt 2796 personer i kommun<strong>en</strong>. De tilhørergrupperne Tay, Dao og Kinh.De bor i 850 meters højde og der er i alt 4600ha, hvoraf 3900 er skov. 125 ha er plantet skov ogi skov<strong>en</strong> er der 20 ha med frugttræer. Skov<strong>en</strong> harheldigvis fået det bedre, da d<strong>en</strong> er blevet privatiseret.De <strong>en</strong>kelte bønder har ansvaret for hver sit areal ogIdet c<strong>en</strong>trale højland og omkring Hanoi triveseuropæiske bier ikke. Ude bagved i dal<strong>en</strong>e ogoppe i bjerg<strong>en</strong>e findes små landsbyer, hvorudvikling<strong>en</strong> ikke er nået frem.Der lever mange m<strong>en</strong>nesker af landbrug og hvadde kan høste fra skov<strong>en</strong>. På grund af befolkningstilvækst<strong>en</strong>i Vietnam er ressourcerne i de små isoleredesamfund ved at være udtømte. Der er ikke mere jordtil at udvide dyrkning<strong>en</strong> af ris. Skov<strong>en</strong> er i mangetilfælde fuldt udnyttet og præget af afskovning.Mulighederne er få, m<strong>en</strong> biavl med de lokalebier af d<strong>en</strong> indiske honningbi er <strong>en</strong> af mulighederne.Det viste det projekt, Danmarks <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ingog d<strong>en</strong> <strong>Vietnamesisk</strong>e <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ing VBA og detvietnamesiske biavlsudviklingsc<strong>en</strong>ter BRDC g<strong>en</strong>nemførtei 2004 -2005. De gode resultater betyder,at der fra organisationernes side er interesse for atg<strong>en</strong>optage samarbejdet.Derfor tog Mog<strong>en</strong>s J<strong>en</strong>s<strong>en</strong> og jeg på projektforkanudnytte det. M<strong>en</strong> der er <strong>en</strong>dnu ikke kommetså mange p<strong>en</strong>ge ud af det, da d<strong>en</strong> er under tilvækstefter <strong>en</strong> voldsom afskovning. Problemet kan ogsåses ved at de kraftige regnskyl ug<strong>en</strong> før vores besøghar givet jordskred. Ødelæggels<strong>en</strong> af skov<strong>en</strong> hargjort skråningerne usikre. I dal<strong>en</strong>e nord for harjordskred<strong>en</strong>e kostet 150 m<strong>en</strong>nesker livet. Her erheldigvis kun sket materielle skader og vej<strong>en</strong> harværet blokeret.Landsbyerne ligger på skråningernefor at spare d<strong>en</strong> dyrebare agerjordSide 14 4 · 2009
Udhulet træstamme til Apis cerana.Bierne var rømmet, fordi biavler<strong>en</strong> havde skændtes med kon<strong>en</strong>Landbrugsarealet er på i alt 125,5 ha. Der dyrkesmest ris. M<strong>en</strong> der er også lidt fiskedamme. Indtægt<strong>en</strong>pr person er 600 kr. pr. år og 59 pct. regnes somfattige. Græns<strong>en</strong> er 200.000 vietnamesiske Dongpr. måned. Det svarer til ca. 800 kroner om året. Såde er meget fattige.Der er <strong>en</strong> naturlig bestand af bier. Apis cerana,Apis dorsata og Apis florea. Der samles lidt honningved honningjagt og der er 15 af kommunes medlemmer,der har nogle få traditionelle bistader. Typiskudhulede træstammer eller toplistestader, som deselv har lavet. Ing<strong>en</strong> af dem har fået undervisningi biavl, og metoderne beskrives af formand<strong>en</strong> somdårlige. Bierne rømmer traditionelt staderne i detrækløse perioder. Udbyttet af honning er på 3 – 4kg pr. stade pr. år.M<strong>en</strong> pris<strong>en</strong> er god. Honning<strong>en</strong> sælges fra hjemm<strong>en</strong>efor 100.000 dong pr. kg. Det svarer til 30kr. pr. kg.Besøg hos <strong>en</strong> biavlerEfter mere te og høflige ord må vi besøge biavlernefor med egne øjne at se hvordan det forholder sig. Vibesøgte Nong Van Sang, som var formand for ”degamle”. Han er veteran fra krig<strong>en</strong>. Et meget flot sted..Små marker og dyrkning af lidt ris, majs, kassava.Han har <strong>en</strong> bøffel, så han er ikke blandt de fattigste.Han er blandt <strong>en</strong> af de største biavlere.Han havde haft seks bifamilier, der i de s<strong>en</strong>este århavde givet 40 kg honning tilsamm<strong>en</strong>. Hovedpart<strong>en</strong>var rømmet. Han havde høstet alt honning<strong>en</strong> og fjernetyngeltavler. Honning<strong>en</strong> var solgt. Han søn solgt<strong>en</strong>oget inde i Hanoi. Honning høstet fra ”loghives”fra skovområder er værdsat i storby<strong>en</strong>.Bilarverne var lagt i sprit til traditionel medicin.”Det smager ikke slemt og det skulle være godt”,sagde han.Nye biavlerfor<strong>en</strong>inger opbyggesProjektforberedels<strong>en</strong> har nu givet resultat. Projektetstarter i april-maj 2009 og fortsætter de næste tre år.Der skal uddannes lokale instruktører og biavlere.Der skal udvikles og g<strong>en</strong>nemføres anv<strong>en</strong>dt forskningi biavl. Mulighederne for produktion og afsætning af4 · 2009 Stade til Apis cerana af træ,dækket med palmebladI det tidligere projekt indgik produktion af bistader af flettet bambus, tætnet medler. Målinger af mikroklima, yngelmængde, honningproduktion og honningkvalitethar vist at bierne trives bedre og honning<strong>en</strong> er mere tør i stader af træProjektplaner diskuteres hos mr. Luong, som var instruktør i det tidligere projekt. Han er nuformand for d<strong>en</strong> lokale biavlerfor<strong>en</strong>ing, der blev oprettet i forbindelse med projektet 2003honning skal fremmes. Desud<strong>en</strong> er det vigtigt, at dersker <strong>en</strong> styrkelse af lokalsamfund<strong>en</strong>e. Det vil ske medopbygning af lokale ”biavlerfor<strong>en</strong>inger” samtidigmed, at der skal ske<strong>en</strong> opbygning af netværk mellemde lokale for<strong>en</strong>inger og Vietnams <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ing.Projektrådgivning<strong>en</strong>s bevillingspulje har bevilliget2,2 mio. kr. til arbejdet i de næste tre år. Projektetadministreres af Danmarks <strong>Biavl</strong>erfor<strong>en</strong>ing. M<strong>en</strong>det er de lokale samarbejdspartnere i Vietnam, somskal udføre hovedpart<strong>en</strong> af arbejdet. Projektet erkommet godt fra start. Første runde af uddannels<strong>en</strong>er g<strong>en</strong>nemført og de praktiske forsøg er i gang.wwwbiavl.dk, asj@biavl.dkSide 15