Videndeling på byggepladsen - IT in Civil Engineering. Aalborg ...
Videndeling på byggepladsen - IT in Civil Engineering. Aalborg ...
Videndeling på byggepladsen - IT in Civil Engineering. Aalborg ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TitelbladTitel:<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> på <strong>byggepladsen</strong>Semester tema:4. semesterSpeciale / kandidatafhandl<strong>in</strong>gProjektperiode:1. september – 5. januar 2010/2011Deltagere:Kristian BorkVejleder:Kjeld SvidtPer ChristianssonRapport:[91] siderAppendiks: [9] siderSynopsis:Rapporten omhandler manglende viden hosmedarbejdere ved en bygge- og anlægsvirksomhedProjektet starter med en <strong>in</strong>dledn<strong>in</strong>g efterfulgt afproblemformuler<strong>in</strong>gen, metode og afgræsn<strong>in</strong>g.Problemformuler<strong>in</strong>gen omhandler hvordan byggeoganlægsvirksomheder kan sikre, at deresmedarbejdere er i besiddelse af den nyeste videnunder en byggeproces.Det bliver efterfulgt af et kapitel omhandlenderelevant teori der skal støtte op omkr<strong>in</strong>gproblemformuler<strong>in</strong>gen samt lede hen imod hvilkenmuligheder medarbejderne har for, at tilegne signy viden.For at støtte op omkr<strong>in</strong>g problemformuler<strong>in</strong>gen erder blevet benyttet et casestudie til at synliggøremulighederne ved en videnopsaml<strong>in</strong>g under enbyggeproces der omhandler lagr<strong>in</strong>g ogvidereformidl<strong>in</strong>g af den opsamlede viden.Ud fra overstående problemstill<strong>in</strong>ger samles dethele til en udvikl<strong>in</strong>g af en videnopsaml<strong>in</strong>gsmodeltil brug under en byggeproces. Det hæfter sig vedbåde opsaml<strong>in</strong>g, lagr<strong>in</strong>g og formidl<strong>in</strong>g.Slutteligt vil rapporten <strong>in</strong>deholde et konkret designog funktionsmodel af et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem tilbrug under en byggeproces.Rapporten må kun offentliggøres (med kildeangivelse) efter aftale med forfatteren.
ForordNærværende rapport er blevet til i forb<strong>in</strong>delse med 4. og sidste semester på uddannelsenCand. Scient. Techn. med speciale i Byggeledelse. Rapporten er skrevet i perioden 1.september til 5. januar 2011 og udarbejdet af Kristian Bork.Det overordnede tema for semestret er ”Kandidatspeciale(Master’s Thesis)” og har tilformål, at give de studerende tid til en selvstændig videnkabelig fordybelse samtplanlægn<strong>in</strong>g og gennemførelse af et længerevarende videnkabeligt projektSpecialet henvender sig til virksomheder i byggebranchen der overvejer, at anskaffeeller oprette en videnbank herunder videnopsaml<strong>in</strong>g under byggeprocessen. Det skalvære en <strong>in</strong>spirationskilde til virksomheder således, at flere vil give sig i kast med etvidenopsaml<strong>in</strong>gssystem.Rapporten er et resultat af, flere <strong>in</strong>teresseområder <strong>in</strong>denfor både byggebranchen samtIKT. Det er blevet udført af primært anvendte teorier, metoder og redskaber jeg hartilegnet mig gennem studiet.Jeg vil gerne takke m<strong>in</strong>e vejledere Kjeld Svidt og Per Christiansson, for et godtsamarbejde og god vejledn<strong>in</strong>g undervejs i projektforløbet.Samtidig vil jeg gerne sige tak for den åbenhed og velvilje jeg er blevet mødt med på<strong>byggepladsen</strong> samt sige tak til Erik Rasmussen.Til sidst vil jeg takke m<strong>in</strong> kæreste og datter for deres tålmodighed gennem tilblivelsenaf denne rapport.<strong>Aalborg</strong> d. 5. januar 2011.Kristian Bork1
IndholdForord ............................................................................................................................................. 11 Indledn<strong>in</strong>g .............................................................................................................................. 71.1 Potentialet af videndel<strong>in</strong>g i byggeriet? ...........................................................................71.2 <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> – et konkurrenceparameter ........................................................................81.3 Samlede omkostn<strong>in</strong>ger af svigt i Danmark ....................................................................91.3.1 Årsager og barrierer .............................................................................................102 Problemformuler<strong>in</strong>g ............................................................................................................. 113 Metode ................................................................................................................................. 123.1 Rapportopbygn<strong>in</strong>g ........................................................................................................123.1.1 Afklar<strong>in</strong>g af teori ..................................................................................................123.1.2 Begreber og def<strong>in</strong>itioner ......................................................................................123.1.3 Case ......................................................................................................................133.1.4 Data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>g under rapportskrivn<strong>in</strong>gen ...........................................................133.1.5 Kildekritik af data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>g ...............................................................................143.1.6 Udvikl<strong>in</strong>gsmodellen .............................................................................................143.1.7 Diskussion ............................................................................................................153.1.8 konklusion ............................................................................................................153.1.9 Rapportflow .........................................................................................................164 Afgrænsn<strong>in</strong>g ......................................................................................................................... 175 Teori ..................................................................................................................................... 185.1 Begrebsafklar<strong>in</strong>g ..........................................................................................................185.1.1 Data ......................................................................................................................195.1.2 Information ..........................................................................................................195.1.3 Viden ....................................................................................................................205.2 Videntyper ....................................................................................................................205.2.1 Eksplicit og implicit viden ...................................................................................205.2.2 Udveksl<strong>in</strong>g af viden .............................................................................................225.3 Hvad er videndel<strong>in</strong>g? ...................................................................................................235.4 Hvad er videnledelse? ..................................................................................................265.4.1 Det virkelige værksted .........................................................................................265.4.2 Det virtuelle værksted ..........................................................................................275.4.3 De virkelige og virtuelle værksteder ....................................................................273
5.4.4 Behovet for videnledelse ..................................................................................... 295.5 Lære af ny viden? ........................................................................................................ 316 Videnkilder .......................................................................................................................... 326.1 Muligheder for ny viden .............................................................................................. 326.1.1 BYG-ERFA ......................................................................................................... 326.1.2 Byggeweb ............................................................................................................ 336.1.3 Wikibyg.dk .......................................................................................................... 336.1.4 Bygviden.dk ......................................................................................................... 346.1.5 Email .................................................................................................................... 346.1.6 Intranet ................................................................................................................. 356.1.7 Opsummer<strong>in</strong>g ...................................................................................................... 357 Mulighederne ved videndel<strong>in</strong>g ............................................................................................ 367.1 Generelt om opsaml<strong>in</strong>g af viden .................................................................................. 367.2 Videnniveau ................................................................................................................. 377.2.1 Personligtniveau .................................................................................................. 377.2.2 Teamniveau (sjak) ............................................................................................... 387.2.3 Projektniveau ....................................................................................................... 387.2.4 Virksomhedsniveau ............................................................................................. 387.2.5 Brancheniveau ..................................................................................................... 387.3 Dele viden .................................................................................................................... 397.3.1 Brancheniveau ..................................................................................................... 397.3.2 Virksomhedsniveau ............................................................................................. 397.3.3 Personligt niveau & teamniveau .......................................................................... 397.4 Præsentationsform ....................................................................................................... 407.5 Kvalitetssikr<strong>in</strong>g af viden<strong>in</strong>put ..................................................................................... 427.5.1 Viden<strong>in</strong>put på virksomhedsniveau ...................................................................... 437.5.2 Viden<strong>in</strong>put på brancheniveau .............................................................................. 437.6 Tillidsforhold ............................................................................................................... 447.7 Delkonklusion(er) ........................................................................................................ 457.7.1 Generelt om videnopsaml<strong>in</strong>g ............................................................................... 457.7.2 Videnniveau ......................................................................................................... 457.7.3 Dele viden ............................................................................................................ 467.7.4 Præsentationsform ............................................................................................... 467.7.5 Kvalitetssikr<strong>in</strong>g af viden<strong>in</strong>put.............................................................................. 467.7.6 Tillidsforhold ....................................................................................................... 464
8 Casestudie (SDU 40) ............................................................................................................ 478.1 Projektet - SDU 40 .......................................................................................................478.1.1 Aktører/parter .......................................................................................................478.2 Hansson & Knudsen ....................................................................................................488.2.1 Vision og mission.................................................................................................498.2.2 Projektet SDU40 for Hansson & Knudsen...........................................................508.2.3 Aktører .................................................................................................................528.2.4 Omverdenen (Fysiske rammer) ............................................................................528.2.5 Teknologi .............................................................................................................528.2.6 Videntyper ............................................................................................................538.2.7 <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> ..........................................................................................................548.2.8 Videnledelse .........................................................................................................558.2.9 Videnkilder ..........................................................................................................568.2.10 Viden i sammenhæng med casestudiet ................................................................578.2.11 Opsummer<strong>in</strong>g .......................................................................................................579 Udvikl<strong>in</strong>gsmodel til opsaml<strong>in</strong>gssystem ............................................................................... 589.1 Udvikl<strong>in</strong>gs metodik ......................................................................................................589.2 Kontekstuel undersøgelse(Contextual <strong>in</strong>quiry): ...........................................................599.2.1 Spørgsmål ............................................................................................................609.2.2 Fra idé til ikke formaliseret model .......................................................................629.3 Arbejdsmodeller (Work-modell<strong>in</strong>g) ............................................................................659.3.1 Workflow model ..................................................................................................659.3.2 Fysisk model ........................................................................................................669.3.3 Artefakt model .....................................................................................................699.3.4 Sekvens model .....................................................................................................709.4 Konsolider<strong>in</strong>g(Consolider<strong>in</strong>g) .....................................................................................749.4.1 Opsummer<strong>in</strong>g på aff<strong>in</strong>itetsdiagrammet ................................................................769.5 Redesign og visioner<strong>in</strong>g(Work-redesign and vision<strong>in</strong>g) ..............................................769.6 Storyboard<strong>in</strong>g(Storyboard<strong>in</strong>g) .....................................................................................779.7 Design af brugermiljø(User environment design) ........................................................789.8 Mock-up .......................................................................................................................8210 Diskussion ............................................................................................................................ 8410.1 Forankr<strong>in</strong>g af forandr<strong>in</strong>ger ...........................................................................................8411 Konklusion ........................................................................................................................... 8612 Bibliografi ............................................................................................................................ 885
13 Appendiks ............................................................................................................................ 9213.1 – Fangernes Dilemma .................................................................................................. 9313.2 – Dagbog fra ophold på <strong>byggepladsen</strong> SDU 40 .......................................................... 9413.3 – Interviews og spørgsmål ........................................................................................... 9613.3.1 Jan Hansen, beton- og elementmontage arbejder ................................................ 9613.3.2 Erik Rasmussen - Byggeleder .............................................................................. 9713.3.3 Spørgsmål ............................................................................................................ 986
1 Indledn<strong>in</strong>gDette kapitel har til formål at beskrive hvorfor specialet kan have relevans. Der vil blivehenvist til flere artikler og rapporter for dels at beskrive potentialet omkr<strong>in</strong>g projektet,men også for at beskrive hvilke konsekvenser problemet har i dag. Formålet er at skabeen debat, men også for at forklare projektets aktualitet i forhold til den danskebyggebranche.1.1 Potentialet af videndel<strong>in</strong>g i byggeriet?M<strong>in</strong>isteriet for Videnkab, Teknologi og Udvikl<strong>in</strong>g har i 2004 udgivet en publikation[Management, 2004] hvori videndel<strong>in</strong>gs (Knowledge Management) potentialet betegnessom et område med en nytteværdi. Vurder<strong>in</strong>gen af nytteværdi for hver applikationstypebygger på tilkendegivelser via kvalitative <strong>in</strong>terviews fra såvel SMV-virksomheder sombrancheorganisationer, it-leverandører og storkunder til SMV-virksomheder. ”It systemtil videndel<strong>in</strong>g” ligger på en fjerde plads over potentielle applikationstyper som har denstørste nytteværdi. Systemet dækker over opsaml<strong>in</strong>g, organiser<strong>in</strong>g, del<strong>in</strong>g og analyse afden viden som bliver opsamlet. I Management 2004, betegnes det som værendesærdeles værdifuldt for virksomhederne, at benytte sig af en erfar<strong>in</strong>gs- og videnbank.Figur 1 – Oversigt over hvilke brancher der anvender og kan have en nytteværdi i forhold til videndel<strong>in</strong>g[Management, 2004]Tabellen viser, at byggebranchen har en lav anvendelse af videndel<strong>in</strong>gssystemer og atnytteværdien heraf vil være middel. Den lave anvendelse kan skyldes, at byggebranchenikke er bekendt med det potentiale der kan være, i at have en viden- og erfar<strong>in</strong>gsbank.En viden-og erfar<strong>in</strong>gsbank vil bevirke, at byggebranchen altid vil have viden i forholdtil den nyeste og bedste metode <strong>in</strong>denfor flere faggrupper.Endvidere kan denne form for opsaml<strong>in</strong>g af viden danne grundlag for best-practiceanalyser, samt løse problemstill<strong>in</strong>ger som virksomhederne i fremtiden vil stå overfor.7
Har byggebranchen så set fordelen i, at etablere et eller anden form for videndel<strong>in</strong>gssystem i de små og mellemstore virksomheder. Et system, hvor der potentielt vil væreen mulighed for, at der kan være en skjult gev<strong>in</strong>st for, at kunne løse uforudsete opgavermens de pågår.En anden faktor i manglende videndel<strong>in</strong>gssystemer kan være, at den aldrendearbejdsstyrke siger fra overfor tiltag som er it- baseret. Omkostn<strong>in</strong>gerne forbundet meden etabler<strong>in</strong>g af et sådant it-system kan også være af et sådant omfang, atvirksomhedslederne ikke f<strong>in</strong>der virksomheden moden nok til en sådan <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>g.Selvom en viden- og erfar<strong>in</strong>gsbank bruges <strong>in</strong>ternt i virksomhederne, skal man væreopmærksom på, at det måske i fremtiden kan blive et konkurrenceparameter. Det kan iyderste konsekvens få den betydn<strong>in</strong>g, at de virksomheder som ikke har en viden-ogerfar<strong>in</strong>gsbank vælges fra. Fravalget kan begrundes i, at der her kan være tale om”forældet” viden.1.2 <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> – et konkurrenceparameterByggebranchen skal i fremtiden blive bedre til at kunne håndtere viden. Viden er detsom vi i Danmark skal opgradere, idet vores fysiske arbejdskraft er for dyr. Danmarkskal profilere sig på viden. Det er af afgørende betydn<strong>in</strong>g, at Danmark kan blive vedmed at være en videnamfund.Som virksomhed bør man være på forkant med den nyeste teknologi og med de nyesteorganisatoriske tiltag. Der har været eksempler tidligere. Da visualiser<strong>in</strong>g for alvor blevpopulært i den danske byggebranche begyndte flere virksomheder, at reklamere med, atde var gode til visualiser<strong>in</strong>g. Det kan tænkes, at der ville ske lignende udvikl<strong>in</strong>g hvisvidendel<strong>in</strong>g bliver ledt og faciliteret, så det kan skabe en reel værdi på arbejdspladsen.Så kan det have et enormt potentiale i byggebranchen. [Intranote, 2005]Arkitema; er et eksempel på, at en virksomhed i byggebranchen prøver at adskille sigfra de øvrige. På deres forside er en rubrik, hvor der står bruger<strong>in</strong>volver<strong>in</strong>g, og trykkesder på billedet kommer der en side frem, hvorpå der står, at de er banebrydende medbruger<strong>in</strong>volver<strong>in</strong>g og videndel<strong>in</strong>g. [Architecture, 2010]Arkitema startede allerede i 2007 med at rette fokus på videndel<strong>in</strong>g og derfor fik delavet et <strong>in</strong>tranet. Arkitema udnævnte en række medarbejdere som fik titler som”gamemaster” og ”ildsjæle” til at styre denne proces. [Hvidegaard, 2007]8
1.3 Samlede omkostn<strong>in</strong>ger af svigt i DanmarkI 2002 lavede Erhvervs- og Selskabsstyrelsen en rapport omkr<strong>in</strong>g svigt i den danskebyggebranche og hvad disse svigt betød i kroner og ører. Det er et emne, der har væretdebatteret i flere år og emnet bliver efter snart 10 år stadig diskuteret. Det er utroligtomkostn<strong>in</strong>gstungt, at reparere og udbedre fejl og svigt i byggeriet. Næsten alt byggeri erunikt, da projekter<strong>in</strong>gen og udførslen er forskellig fra gang til gang.[Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut, 2004]Det er derfor svært at oparbejde en viden omkr<strong>in</strong>g det enkelte byggeri som kan bruges <strong>in</strong>æste byggeri idet materialevalg eller udformn<strong>in</strong>g er anderledes hvilket betyder, atoparbejdet viden ikke kan benyttes fuldt ud igen.I rapporten gennemgår der svigt i flere kategorier, boligbyggeri, støttet boligbyggeri,ikke støttet, erhvervsbyggeri, offentligt byggeri og renover<strong>in</strong>g, benævnt segment itabellen. Udover segmentet, er faserne blevet opdelt således, at det kan lokalisereshvorhenne i byggeriet, at der konstateres svigt. Faserne er følgende: projekter<strong>in</strong>g,udførsel, garantiperioden, drift og er benævnt fase i figur 2. [Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut,2004]Det skal siges, at svigt er det, der opstår efter at byggeriet er færdigt jf. rapporten. Detkan f.eks. være svigt der bliver opdaget til enten aflever<strong>in</strong>g, 1- og 5-års eftersyn. Svigtder bliver opdaget efter aflever<strong>in</strong>g og kan skyldes en fejl i enten projekter<strong>in</strong>gen ellerudførslen mv.Rettelser og ændr<strong>in</strong>ger som foretages under udførslen er ikke beskrevet som en fase.Ved begrebet svigt bruges def<strong>in</strong>itionen fra Erhvervs- og Byggestyrelsen ogByggeskadefonden sammenholdt med den def<strong>in</strong>ition der ligger til grund for rapporten.”Ved svigt forstås, at projektmateriale, byggematerialer, konstruktioner ellerbygn<strong>in</strong>gsdele i en bebyggelse savner egenskaber, som efter aftaler eller forudsætn<strong>in</strong>gerefter offentlige forskrifter eller god byggeskik hører med. Svigt omfatter alle sådanneforhold uanset årsag og uanset, hvornår de konstateres”Konstater<strong>in</strong>gen kan som skrevet ovenfor, først f<strong>in</strong>de sted efter aflever<strong>in</strong>g, men dettegælder både når en fagentreprenør har afleveret til en hovedentreprenør eller når entotal- eller hovedentreprenør afleverer til en bygherre. [Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut, 2004]9
Figur 2, samlede omkostn<strong>in</strong>ger i forb<strong>in</strong>delse med svigt [Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut, 2004]Overstående figur 2 viser omkostn<strong>in</strong>gerne i forb<strong>in</strong>delse med svigt. Langt størstedelen afomkostn<strong>in</strong>gerne til udbedr<strong>in</strong>g af svigt konstateres i udførselsfasen. Hele 67 % af desamlede omkostn<strong>in</strong>ger og segmentet <strong>in</strong>denfor udførselsfasen hører til under renover<strong>in</strong>g.Dette kan dog skyldes manglende viden omkr<strong>in</strong>g hvad der ligger gemt under mure ogbag tapet. Så en t<strong>in</strong>g er, hvad der er projekteret med noget andet er, hvad der rent faktiskgemmer sig, når en renover<strong>in</strong>g startes, måske med et mangelfuldt tegn<strong>in</strong>gsmateriale.1.3.1 Årsager og barriererEfter en gennemgang af hvordan omkostn<strong>in</strong>gerne fordeler sig, vil blikket blive rettetmod årsagen og mulige barrierer der kan have ført til svigt. Rapporten har opdeltårsagerne således; svigt i projekter<strong>in</strong>g, svigt i byggevarer, svigt i planlægn<strong>in</strong>g afudførsel, svigt i arbejdsudførelsen. Disse årsager er endnu engang delt op i flere dele,men der er en årsag der går igen i alle opdel<strong>in</strong>gerne, nemlig manglende viden.Det kan dog siges, at den manglende viden er hos alle aktører i byggeriets værdikæde,og kan i nogle tilfælde have en snebold effekt. [Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut, 2004]10
2 Problemformuler<strong>in</strong>gDet overordnede formål med dette speciale er, at opnå en forståelse for hvordan der kanopsamles, lagres og hvordan man kan udnytte erfaret viden under en byggeproces.Denne viden bør danne grundlag for de beslutn<strong>in</strong>ger der bliver taget i fremtidensbyggeri. Det skal derfor være et redskab mod at udgå fejl og måske mangler via detidligere erfar<strong>in</strong>ger opnået gennem videnopsaml<strong>in</strong>g under en byggeproces.Hvordan kan bygge- og anlægsvirksomhederne sikre, at deres medarbejdere er ibesiddelse af den nyeste viden under en byggeproces.?Til denne problemformuler<strong>in</strong>g hæfter der sig en række specifikke delspørgsmål, der skalundersøges og behandles. De skal <strong>in</strong>dgå som del af en fyldestgørende besvarelse på denoverordnede problemstill<strong>in</strong>g og følgende undersøges:- Hvilke typer af viden kan der være på en byggeplads og i hvilken sammenhænger der til videndel<strong>in</strong>g og videnledelse?- Hvordan kan medarbejdere opdatere deres egen viden gennem videnkilder?- Hvordan kan der udvikles en model der opsamler, lagrer og u dnytter videnunder en byggeproces??11
3 MetodeDette kapitel <strong>in</strong>deholder en metodegennemgang af rapportens opbygn<strong>in</strong>g herunderhvilke teorier, metodiker o.lign. der er blevet benyttet gennem hele rapporten.Kildekritik vil også blive beskrevet i dette kapitel. Kapitlet vil sluttes af med et rapportflow der grafisk viser <strong>in</strong>put i rapporten og dets kapitler for at skabe et godt overblik forlæseren.3.1 Rapportopbygn<strong>in</strong>gI dette afsnit beskrives de metoder, som anvendes i nærværende rapport. For at kunnebehandle problemformuler<strong>in</strong>g samt delspørgsmålene anvendes en række metoder,modeller og analyser.Samtlige modeller og <strong>in</strong>put anvendt i rapporten er vist i afsnit 3.1.9 rapportflow.3.1.1 Afklar<strong>in</strong>g af teoriDer har på baggrund af problemformuler<strong>in</strong>gen været grund til at kigge på områder, derlæner sig op af hovedproblemet for bedst muligt at få afdækket emnet.Derfor starter afsnit 4 med et afsnit der omhandler teorien bag nogle af disse områder.Følgende begrebsformer er blevet valgt som fokus <strong>in</strong>denfor teorien: begrebstyper,videndel<strong>in</strong>g og videnledelse, men samtidig også kort at tage fat i en teori bag enlær<strong>in</strong>gsproces. Dette er valgt, idet det er vigtigt at få afklaret teorien bag, for bedre atkunne f<strong>in</strong>de den rigtige teori, der hæfter sig på problemformuler<strong>in</strong>g.I teori afsnittet vil der blandt andet blive <strong>in</strong>ddraget teori omkr<strong>in</strong>g videntyper af Nonakaog Takeuchi, <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> af den danske adjunkt Peter Holdt Christensen fraHandelshøjskolen i København, idet han specielt har forsket i ledelse af viden<strong>in</strong>tensivevirksomheder i dynamiske omgivelser. Inddraget er ligeledes Bryan Gladstone ogAnna-Beth Aagaard syn på videnledelse for bedre at kunne forstå området omkr<strong>in</strong>gvidenledelse.Til slut i afsnittet vil der være en kort <strong>in</strong>troduktion til området omkr<strong>in</strong>g lær<strong>in</strong>g og måletmed dette i forb<strong>in</strong>delse med problemformuler<strong>in</strong>gen.3.1.2 Begreber og def<strong>in</strong>itionerKapitlerne 5 og 6 vil omhandle begreber, der er forbundet med hovedproblemet, for atbidrage til en bredere forståelse af emnet. Det er afklar<strong>in</strong>g af, hvor der i dag f<strong>in</strong>desvidenkilder for byggebranchen. Fremkomne områder der skal belyses ud fradelspørgsmålet omhandlende videnkilder og muligheder.12
3.1.3 CaseDet er valgt, at have en praktisk tilgang i rapporten, som skal være med til at efterprøveteorier, begreber og muligheder og hvorvidt der er et potentiale tilstede således, at derkan udvikles et nyt IKT system. Desuden er casestudier et oplagt udgangspunkt forudvikl<strong>in</strong>g af nye systemer, men det er samtidig vigtigt, at sætte passende tid af tilobservationer således, at der fremkommer et retvisende og fyldestgørende billede afcasen.Det er derfor vigtigt, at både observationer, <strong>in</strong>terview og besøg hos aktørerne <strong>in</strong>dgårsom en del af data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>gen.Det er også vigtigt, at fokusere på hvad aktørerne i casen rent faktisk siger og ikkem<strong>in</strong>dst gør, for at sikre et faktuelt forhold til den <strong>in</strong>dsamlede data.Pr<strong>in</strong>cipperne vurderes at være opfyldt, ved at anvende fremgangsmåde i kontekstueldesign.Der vil under afgrænsn<strong>in</strong>gen blive konkretiseret, hvorfor netop den valgte virksomhed,er blevet valgt til case virksomhed.3.1.4 Data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>g under rapportskrivn<strong>in</strong>genFor at skabe et billede af hvordan medarbejderne på <strong>byggepladsen</strong> bruger deres viden,er <strong>in</strong>terviews et godt redskab. Interviews er gode til at få konkrete eksempler og hurtigfeedback på det, der bliver spurgt om. Det er også et godt redskab, at bruge hvis, derskal udtrækkes viden fra håndværkerne, der går ude på <strong>byggepladsen</strong> og for at få enkonkret vurder<strong>in</strong>g af et spørgsmål.3.1.4.1 InterviewDet er derfor under projektperioden blevet lavet <strong>in</strong>terviews med henblik på, at fastslåbrugerbehovene for en hensigtsmæssig udvikl<strong>in</strong>g af et videnopsaml<strong>in</strong>gsystem.Alle <strong>in</strong>terviews er foretaget på <strong>byggepladsen</strong> i medarbejdernes vante omgivelser ogligedes for, at genere dem m<strong>in</strong>dst muligt under deres arbejde. For at afdække Hansson& Knudsenen, er medarbejdere på flere niveauer blevet <strong>in</strong>terviewe,t for at give etbillede fra flere v<strong>in</strong>kler.Derfor har medarbejderne til besvarelsen af spørgsmål været fra to niveauer, detoperationelle og det taktiske. Det er valgt, for at give en bredere v<strong>in</strong>kel på spørgsmåleneog samtidig, at få svar fra målgruppen af brugerne til et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem.3.1.4.2 ObservationEn stor del af dataopsaml<strong>in</strong>gen i denne rapport har bestået af observationer på<strong>byggepladsen</strong> der er blevet foretaget løbende under projektperioden.Der kan ved observationer ske en subjektiv fremstill<strong>in</strong>g af såvel Hansson & Knudsenensom af de rent faktuelle forhold. Ved en observation kan det ske, at observanten overser13
vigtige forhold. Men også, at observanten kan have en tendens til at se de problemer,der gerne vil opdages.Det er i dette tilfælde vigtigt, at have underbygget validiteten af det observerede for, atfastslå størrelsen på problemerne af det observerede.3.1.5 Kildekritik af data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>gDe udførte <strong>in</strong>terviews, der har dannet grundlag for analytisk behandl<strong>in</strong>g afproblemstill<strong>in</strong>ger, er foretaget med ansatte i Hansson & Knudsenen. Derfor kan visse<strong>in</strong>terviews være præget af personlige holdn<strong>in</strong>ger, der kan forvrænge det aktuelle billedeaf virksomheden. Derudover kan specifikke problemstill<strong>in</strong>ger i virksomheden værenedtonet eller overvurderet af den enkelte person. Interviews er den eneste adgang tildata omhandlende pågældende problemstill<strong>in</strong>g.Interview og observationer er benyttet til at få beskrevet de muligheder og problemer,der er i forb<strong>in</strong>delse med videndel<strong>in</strong>g, videntyper, videnledelse og videnkilder ibyggebranchen.Det kunne ved afholdelse af workshops og mere omfattende <strong>in</strong>terviews af et større antalansatte være muligt, at få et mere nuanceret billede af <strong>byggepladsen</strong>s problemstill<strong>in</strong>ger.3.1.6 Udvikl<strong>in</strong>gsmodellenAnalyserne i kapitlerne 4,5 og 6, henholdsvis teori, videnkilder og mulighederne forvidendel<strong>in</strong>g, er sammen med casestudiet i kapitel 7 anvendt til udvikl<strong>in</strong>g af enudvikl<strong>in</strong>gsmodel for videnopsaml<strong>in</strong>g i byggebranchen. Der er anvendt en kontekstuelmodel, der er en prototype af et IKT system. IKT systemet bliver identificeret ud frabrugerbehovene og er formaliseret i relation til et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem underbyggeprocessen. Kontekstuel design er en metode udviklet af Beyer og Holtzblatt[Beyer, 1998] der handler om, at <strong>in</strong>dsamle og forstå de data, der kommer fra feltstudiertil at designe et software baseret produkt. Denne metode er blevet benyttet, som etvigtigt redskab, til at <strong>in</strong>dsamle det rigtige <strong>in</strong>put til system specifikationerne.Den kontekstuelle design metode, er bruger centreret og nedenfor er de anvendteteknikker, der bliver benyttet ud fra metoden i Hugh Beyer og Karen Holtzblatts bog,Contextual Design [Beyer, 1998] kort beskrevet:Konceptuel undersøgelse (Contextual <strong>in</strong>quiry) (9.2)Interview, workshops og observationer af fremtidige brugere i deres aktuellearbejdsmiljø bliver gennemført, for at få en forståelse af de arbejdsmæssige problemersystemet skal supportere. Det skal sikre opsaml<strong>in</strong>g af faktiske arbejdsgange og dagligaktiviteter og ikke kun selvrapporterende spørgsmål/problemer og firmapolitikker.14
Arbejdsmodeller (Work-modell<strong>in</strong>g) (9.3)Tegnede modeller der repræsenterer brugernes arbejdspraksis tillader udvikleren ogbrugeren, at opnå en fælles forståelse og dele deres resultater. Det <strong>in</strong>kluderer workflowmodeller, sekventiel modeller af opgaver, kulturelle modeller, modeller af det fysiskemiljø og det brugte artefakt.Konsolider<strong>in</strong>g (Consolider<strong>in</strong>g) (9.4)Alle de <strong>in</strong>dividuelle resultater fra <strong>in</strong>terviews, bra<strong>in</strong>stormes og modelarbejdet grupperes ihierarkier og konsolideres for, at vise fælles mønstre.Arbejds redesign og visioner<strong>in</strong>g (Work-redesign and vision<strong>in</strong>g) (9.5)Baseret på feedback af modellen, skal der udformes en vision om, hvordan det nyesystem vil supportere og strøml<strong>in</strong>e arbejdspraksis.Storyboard<strong>in</strong>g (Storyboard<strong>in</strong>g) (9.6)En historie vil blive tegnet og fortalt omhandlende hvordan det fremtidige brugerbehovvil forløbe i praksis. Historien vil fungere som den fælles forståelse mellem slutbrugereog udviklere af, hvordan systemet vil fungere og hvilken funktionaliteter det skal have.Brugermiljø design (User environment design) (9.7)Baseret på storyboardet, en enkelt model af funktionaliteterne og hvor organisationen afbrugermiljøet bliver skabt.Mock-up (Mock-up) (9.8)Papirbaserede mock-ups / prototype af brugerfladen er designet og evalueret i enbrugertest. Niveauet for <strong>in</strong>dholdet af disse mock-ups er stregen gennem udvikl<strong>in</strong>gsfasen,startende med en simpel skitse. Der er ikke foretaget brugertest. Til gengæld er derudarbejdet et forslag til en Mock-up modelBruger test (Putt<strong>in</strong>g <strong>in</strong>to practice)Systemet kan nu tages i brug. Systemet kan nu testes med brugerne og juster<strong>in</strong>ger vilblive gennemført under denne fase. Denne del er undladt jf. afgrænsn<strong>in</strong>g3.1.7 DiskussionDet værende sig et kapitel hvori der vil stå en kort beskrivelse af hvilke udfordr<strong>in</strong>ger enforandr<strong>in</strong>g i en virksomhed vil give samt eksempler på hvilke værktøjer der kan brugestil at forankre en forandr<strong>in</strong>g i virksomheden.3.1.8 konklusionHele rapporten vil blive afsluttet med en konklusion der følger op påproblemformuler<strong>in</strong>gen og svare på denne.15
3.1.9 RapportflowFigur 3 – Rapportflow [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]16
4 Afgrænsn<strong>in</strong>gDer vil i dette afsnit være en afgrænsn<strong>in</strong>g af selve projektet samt redegørelse for valgder er taget i forb<strong>in</strong>delse med projektet der har ført til en afgrænsn<strong>in</strong>g.Inden rapportens opstart er begreberne magt og kultur fravalgt selvom disse to faktorerspiller en væsentlig rolle. Der er også valgt at se bort fra tilliden som et parameter ividendel<strong>in</strong>gen, men tillidsperpektivet bliver omtalt kort i rapporten for at visepotentiellet omkr<strong>in</strong>g effektiviteten hos medarbejderne.Der er valgt en virksomhed som har en anseelig størrelse på ca. 300 timelønnede(medarbejdere) og ca. 30 funktionæransatte medarbejdere. Det må betragtes som enmellemstor virksomhed og kan være et godt sammenlign<strong>in</strong>gs grundlag for engennemsnitlig dansk bygge- og anlægsvirksomhed. Virksomheden havde vedrapportens start flere spændende projekter i gang, men der er valgt et større projekt til enanlægssum af omkr<strong>in</strong>g 100 mio. kr. Dette for at vise billedet af et større byggeprojektmed adskillige medarbejdere og med et større koord<strong>in</strong>er<strong>in</strong>gsarbejde, der kan vise deproblemer, som måske f<strong>in</strong>des andre steder i den danske byggebranche.Valg af personkontakt i Hansson & Knudsenen, er foregået på et projektniveau for atkunne give et retvisende billede af en byggeplads. Kontaktpersonen har konstant mangeopgaver at løse og det er pågældende, der står for den daglige ledelse på <strong>byggepladsen</strong>.Der har også været <strong>in</strong>terviews og observationer af medarbejdere på team/sjak niveauunder projektperioden.Til udvikl<strong>in</strong>gen af et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem er valgt en metodik, der er stiftetbekendtskab med under studiet, nemlig konceptuel design(Conceptuel Design). Dennemetodik består af en række punkter og der vil i dette projekt blive set bort fra ”Mock-upog test med brugere(Mock-up and test with users)” samt ”Bruger test (Putt<strong>in</strong>g <strong>in</strong>topractice)” fordi rapportskriveren <strong>in</strong>gen kompetencer har for at programmere og ejmulighed for at teste et system med de aktuelle brugere. Der vil dog blive udfærdiget etdesign forslag af forsiden til et udvikl<strong>in</strong>gssystem ud fra foregående afsnit omhandlededesign af brugermiljø.17
5 TeoriDette kapitel har til formål at beskrive begrebet viden, videnledelse- samt del<strong>in</strong>g,herunder hvordan viden vil blive betragtet i dette projekt. Kapitlet vil således <strong>in</strong>deholdeen def<strong>in</strong>ition og beskrivelse af begreberne. Formålet herved er, at få et fællesforståelsesgrundlag for centrale ord i rapporten. Der vil løbende i dette afsnit blivedraget paralleller til byggebranchen for at illustrere vigtigheden af viden mv.Dette afsnit skal lede os hen mod en bedre forståelse af videnopsaml<strong>in</strong>g. Der f<strong>in</strong>des<strong>in</strong>gen grundlæggende teori omkr<strong>in</strong>g videnopsaml<strong>in</strong>g og det har derfor været nødvendigt,at se på delområder af videnopsaml<strong>in</strong>g for, at afdække området ”videnopsaml<strong>in</strong>g”.Afsnittet er blevet delt op i delafsnit for, at kunne afdække disse områder. Begrebsafklar<strong>in</strong>g: Et par centrale begreber bliver beskrevet. (5.1)Videntyper: Skal afdække hvilke typer af viden der er relevant, så der kanf<strong>in</strong>des ud af hvilken typer der skal opsamles.(5.2)<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>: Hvad er videndel<strong>in</strong>g? hvilke elementer i denne teori kan brugestil, opsaml<strong>in</strong>g af viden. En opsaml<strong>in</strong>g af viden kan ikke ske før der er sket endel<strong>in</strong>g, så det er vigtigt- at sikre en konstant del<strong>in</strong>g af viden.(5.3)Videnledelse: Gør sig tanker om, hvorledes viden kan gavne en virksomhed.Måske skal der ændr<strong>in</strong>ger til, for at gøre en opsaml<strong>in</strong>g af viden bedre, hvadenten det er organisatorisk eller arbejdsmæssigt. (5.4)Lære af det?: Hvad skal vi så bruge alle de nye teorier og viden til i voreshverdag? (5.5)5.1 Begrebsafklar<strong>in</strong>gDer er blevet sagt og skrevet meget om både viden, videnledelse og videndel<strong>in</strong>g. Derf<strong>in</strong>des et væld af forskellige artikler, bøger, modeller og teorier, der hver især giverderes bud på hvad viden er og giver en men<strong>in</strong>g om hvordan virksomhederne bør styrederes viden. I dette speciale, er der medtaget en række af disse forskellige kilder, de<strong>in</strong>deholder mange syn på hvad videnstyr<strong>in</strong>g er samt hvad de øvrige begreber <strong>in</strong>deholder.Der hersker generelt stor uenighed på området. Uenigheden omhandler i hvilkenrelation og til hvem viden opstår, hvordan denne viden bedst styres, og om deforskellige roller og processer i relation til viden.Det er derfor vigtigt, at forholde sig kritisk til kilder og ikke basere men<strong>in</strong>g på en enkeltartikel, bog eller en teori på området. Hvis man kun ser de efterfølgende begreber fra env<strong>in</strong>kel, kan man risikere, at gå udenom værdifuld <strong>in</strong>formation, som andre på området18
har oparbejdet og begreberne bliver derfor ikke beskrevet på en fyldestgørende måde.Endvidere kan et snævert syn på flere området føre til, at potentielle løsn<strong>in</strong>gs- ogforbedr<strong>in</strong>gsforslag udebliver.Da mange af de efterfølgende begreber er meget holdn<strong>in</strong>gsladede, vil afsnittet omkr<strong>in</strong>gteoerien bliver <strong>in</strong>dledt med en begrebsafklar<strong>in</strong>g hvorefter de på bedste vis vil bliveanalyseret. I resten af specialet vil begrebernes betydn<strong>in</strong>g være som beskrevet i detteafsnit.Først vil def<strong>in</strong>itionen af data, <strong>in</strong>formation og viden blive adskilt fra h<strong>in</strong>anden for bedre,at kunne benytte begreberne i specialet og give læserne størst udbyttet af den.Den væsentligste forskel mellem data, <strong>in</strong>formation og viden, er graden af abstraktion.Data er lavest rangerende, dernæst <strong>in</strong>formation og højst er viden.5.1.1 DataData skal ses som observerbare eller verificerbare fakta, der i sig selv ikke <strong>in</strong>debærerden store relevans for et givent emne. Data kan stamme fra en bruger<strong>in</strong>dtastn<strong>in</strong>g, elleren observation. Uden kontekst har den <strong>in</strong>gen større værdi og man kan ikke skelne omdet er godt eller dårligt. [Thomas H Davenport, 2000]“A set of discrete, objective facts about events”Metadata er i pr<strong>in</strong>cippet data om data. Det vil sige, en beskrivende tekst eller lignendeder kan forklare hvad data <strong>in</strong>deholder. Det beskriver også egenskaber på d<strong>in</strong> ressourcesamt attributter. [Ellehammer, 2006]5.1.2 InformationInformation er analyserede data, der modsat rå data, er struktureret med det formål oatskulle give men<strong>in</strong>g. Derfor kan det antages, at en <strong>in</strong>formation er en slags besked,normalvis i form af et dokument eller en audio/visuel kommunikation, med en afsenderog en modtager.En vigtig po<strong>in</strong>te i relation til <strong>in</strong>formation er, at det er modtageren og ikke afsenderen derafgør, om det der bliver modtaget, er <strong>in</strong>formation. Altså, om det der bliver modtagetvirkelig <strong>in</strong>formerer modtageren. Derfor kan det beskrives således, at <strong>in</strong>formation er datasom er tilført en værdi. Denne værdi kan på forskellige måder tilføres data.Værdien kan være at kontekstualisere, kategorisere, beregne eller rette rå data og detkan foregå på flere måder. Både ved hjælp af traditionel databehandl<strong>in</strong>g eller via denmenneskelige påvirkn<strong>in</strong>g.19
Det kan være svært, at identificere og se hvornår data er blevet til <strong>in</strong>formation. Men detprimære er i virkeligheden også, at kunne identificere hvordan det kan ændres mestsimpelt fra data til <strong>in</strong>formation og <strong>in</strong>formation til viden [Thomas H Davenport, 2000].5.1.3 VidenAlle har en <strong>in</strong>tuitiv fornemmelse af, hvad viden er. Også, når den er dybere og rigereend <strong>in</strong>formation. Når det skal anvendes i en større sammenhæng med f.eks.videnstyr<strong>in</strong>g, er det vigtigt, at kunne præcisere hvad viden er og hvordan den skabes, forderved at kunne håndtere og styre den.Viden er meget svær at def<strong>in</strong>ere i en logisk term, da det ikke er en ressource i dentraditionelle forstand. Det er nærmere en kapacitet, der hænger sammen med en person,og ikke til systemer og databaser også selvom disse systemer er produceret af envidende person. Afsenderen af viden er også vigtig i forhold til <strong>in</strong>formations værdi formodtageren, ligesom forståelsen af emnet er afgørende.Viden er altså <strong>in</strong>formation der er blevet tilført erfar<strong>in</strong>g. Erfar<strong>in</strong>gen er forskellig fraperson til person da den <strong>in</strong>deholder perception, overbevisn<strong>in</strong>g og personlige værdier[Thomas H Davenport, 2000].5.2 VidentyperDer f<strong>in</strong>des flere forskellige typer viden. Det er derfor vigtigt, at def<strong>in</strong>ere hvilken typeviden, der tales om i rapporten eller om der gøres brug af en bestemt type viden på<strong>byggepladsen</strong>, der kan vanskeliggøre en opsaml<strong>in</strong>g.5.2.1 Eksplicit og implicit videnEksplicit viden skal forstås som den form for viden der kan lagres i en formel form. Denkan endvidere overføres ved hjælp af et medie fra en person til en anden. Et eksempelpå eksplicit viden kan være en manual eller et leksikon. Det er derfor eksplicit viden,som i høj grad kan standardiseres og spredes rundt i virksomheden uden den store risikofor at blive misforstået.Implicit viden forstås ved den form for viden der lagres enten semibevidst eller ubevidsti hovedet på <strong>in</strong>dividet. Det er den viden som er svær at udtrykke eller formulere vedhjælp af sprog eller tegn.Den eksplicitte viden er den viden, som er nemmest at dele, da den kan nedfældes påpapir eller gemmes elektronisk og gøres tilgængelig for andre. Derimod er denimplicitte viden svær at gøre tilgængelig, fordi den som skrevet ovenfor er svær atformulere. Det er derfor vigtigt, at gøre sig klar hvilken form for viden, der skal brugesfor at kunne benytte metoder til opsaml<strong>in</strong>g.20
Det menes, at op imod 80 % [Takeuchi, 1995] af den viden som folk besidder erimplicit viden. Omvendt er de metoder, der anvendes til at overføre viden, i op til 80 %af tilfældene gode til at håndtere den standardiserede viden igennem især databaser. Detvil sige, at de organisationer der praktiserer videndel<strong>in</strong>g i bund og grund kun håndtereren meget lille mængde af den viden som eksisterer i en organisation.Men hvordan gør man så den implicitte viden til synlig viden? – Det er lettere sagt endgjort og der er flere t<strong>in</strong>g der skal tages hensyn til.Den udfordr<strong>in</strong>g der ligger i at gøre den implicitte viden synlig har Nonaka & Takeuchibeskrevet. Der bliver understreget, at det kræver en hel del flere ressourcer end, det atarbejde med den eksplicitte viden.Herudover skriver Nonaka & Takeuchi, at hvis viden eksisterer i m<strong>in</strong>dst to former –implicit og eksplicit kan overførslen af viden mellem personer forstås på m<strong>in</strong>dst fireforskellige måder. Det kan være gennem disse fire forskellige måder, at der kanudv<strong>in</strong>des mere viden under byggeprocessen eksempelvis ved, at fremme en af dissemåder, hvorpå den værdifulde viden vil blive synlig og kan derefter opsamles.Fra tavs viden Socialiser<strong>in</strong>g Eksternaliser<strong>in</strong>gFra eksplicit viden Internaliser<strong>in</strong>g Komb<strong>in</strong>ationFra tavs viden Fra eksplicit videnTabel 1 - Fire former for videndel<strong>in</strong>g af Nonaka & Takeuchi 1995 (SECI-modellen) [Takeuchi, 1995]5.2.1.1 Socialiser<strong>in</strong>gDen første form for videndel<strong>in</strong>g i Nonaka & Takeuchi SECI-model kaldes forsocialiser<strong>in</strong>g. Del<strong>in</strong>gen foregår fra et <strong>in</strong>divid der har tavs viden til et andet <strong>in</strong>divid, somderigennem opnår tavs viden. Denne form for udveksl<strong>in</strong>g af viden forudsætter en ansigttil-ansigtrelation, altså en form for socialiser<strong>in</strong>g.Lærl<strong>in</strong>gen følger en svend for at lære faget og håndværket (mesterlære pr<strong>in</strong>cip), menogså hvad svenden gør og hvorledes han håndterer kunderne.Implicit viden har <strong>in</strong>gen formel form, idet den hele tiden ændrer sig i hovedet på<strong>in</strong>divider, og denne type viden overføres fra person til person.5.2.1.2 Eksternaliser<strong>in</strong>gEksternaliser<strong>in</strong>g er karakteriseret ved i større grad, at benytte personlig kommunikationog <strong>in</strong>teraktion. Der bliver derfor trukket tavs, og dermed den prøv at forklar lidt mere !!klæbrige viden ud af <strong>in</strong>dividet. Dette kan så nedfældes til en formel form og den videnkan hvis det ønskes, distribueres ud i organisationen og derved blive eksplicit viden.21
5.2.1.3 Internaliser<strong>in</strong>gEn <strong>in</strong>ternaliser<strong>in</strong>g sker ved, at en medarbejder bruger eksplicit viden til at udføre enarbejdsopgave. På baggrund af den viden og arbejdsopgavens opdrag oparbejdermedarbejderen en erfar<strong>in</strong>g, som kaldes <strong>in</strong>ternaliser<strong>in</strong>g. Et andet ord for <strong>in</strong>ternaliser<strong>in</strong>g er”learn<strong>in</strong>g-by-do<strong>in</strong>g”. Individet får altså erfar<strong>in</strong>g, af den eksplicitte viden, der er blevetbenyttet. Erfar<strong>in</strong>gen bliver dog lagret i medarbejderen og overførslen går fra eksplicit tiltavs viden.5.2.1.4 Komb<strong>in</strong>ationKomb<strong>in</strong>ationen sker typisk gennem en database eller andre teknologiske værktøjer i ogmed, at <strong>in</strong>divider deler deres viden og ny viden opstår. Den viden der f<strong>in</strong>des i databaserer eksplicit og den nye viden der opstår f<strong>in</strong>des også i databaser. Derved bliver den videnikke til andet end det den opr<strong>in</strong>delig er, nemlig eksplicit.Et eksempel på komb<strong>in</strong>ation er, når forsikr<strong>in</strong>gsselskaber skal udregne en præmie til enperson. Der ligger en masse beregn<strong>in</strong>ger til grund for prisen afhængig af om kunden bori et miljø, med et ”godt” eller ”dårligt” postnummer, dette får herefter <strong>in</strong>dflydelse påpræmien pris. Bag beregn<strong>in</strong>gen af præmien, er der en masse eksplicit viden der er blevetanalyseret for at f<strong>in</strong>de de dårlige forsikr<strong>in</strong>gstagere. Denne analyse bliver kun større joflere kunder der er i forsikr<strong>in</strong>gsselskabet.5.2.2 Udveksl<strong>in</strong>g af videnEn udveksl<strong>in</strong>g mellem to <strong>in</strong>divider kan også ske ved, at den viden der skal overføresforbliver implicit. Det kan ske ved, at benytte andre metoder end de der er blevet nævnt(<strong>in</strong>teraktion). Nogle af disse metoder er oplistet herunder i en punktform og med enbeskrivende tekst. [Christensen, 2010]Direkte observation, hvor den, der har implicit viden viser, hvordan denanvendes. Der er herved en høj grad af her-og-nu <strong>in</strong>teraktion mellem <strong>in</strong>divider.Direkte observation og forklar<strong>in</strong>g, hvor den, der har implicit viden, ikke aleneviser, hvordan den anvendes, men også undervejs forklarer denne anvendelse.Der er altså en høj grad af her-og-nu <strong>in</strong>teraktion mellem <strong>in</strong>divider.Efterlign<strong>in</strong>g, hvor den, der ønsker at opnå implicit viden, efterligner situationer,hvor han mener, at have observeret anvendelsen af implicit viden. Der er ikkenødvendigvis en <strong>in</strong>teraktion mellem <strong>in</strong>divider.Eksperimenter og evaluer<strong>in</strong>g, hvor den, der ønsker at opnå implicit viden,prøver sig frem, og der er ikke nødvendigvis en <strong>in</strong>teraktion mellem <strong>in</strong>divider.22
Som der kan ses herover, er nogle af disse metoder ikke langt fra, hvad der rent faktisksker på en byggeplads, under en byggeproces. En del af disse metoder kan sidestillesmed hvad der sker mellem en svend og en lærl<strong>in</strong>g under en oplær<strong>in</strong>gsproces, hvorlærl<strong>in</strong>gen tilegner sig en hel masse viden af svenden, ved blot at følge ham under enarbejdsproces. Hvad enten det er med en forklar<strong>in</strong>g, en simpel efterlign<strong>in</strong>g eller blotved, at se hvad svenden gør. Lærl<strong>in</strong>gen spejler sig i svenden og ved at følge ham ihverdagen vil lærl<strong>in</strong>gen opsamle implicit viden fra svenden.5.3 Hvad er videndel<strong>in</strong>g?<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> er, når man har oparbejdet en viden(se overstående afsnit) og såefterfølgende har delt den med nogen.Et godt eksempel på manglende videndel<strong>in</strong>g kunne være, med udgangspunkt i enproduktionsvirksomhed, at en medarbejder bruger tre timer på fejlsøgn<strong>in</strong>g på enmask<strong>in</strong>e før han f<strong>in</strong>der fejlen. Dagen før brugte en kollega en time på det sammeproblem på samme mask<strong>in</strong>e, men der skete <strong>in</strong>gen udveksl<strong>in</strong>g af viden. Derved brugtemedarbejderen mere tid end han havde behøvet, hvis han havde kendt problemet ogvirksomheden havde sapret nedetid. Medarbejderne kunne have videndelt den smarteremetode <strong>in</strong>ternt og begge medarbejdere ville derefter have haft den samme viden.Der kan være flere årsager til hvorfor den nødvendige viden ikke er blevet deltmedarbejdere imellem, som f.eks. ved et dårligt personligt forhold medarbejderneimellem. Virksomheden kan også tillægge den <strong>in</strong>terne og eksisterende viden en m<strong>in</strong>dreværdi eller ikke eksisterende værdi.Derfor kan mange nikke genkendende til, at samme problem bliver løst unødigt mangegange og virksomheden derfor bruger for mange ressourcer på problemer, som er blevetløst eller hvor en smartere løsn<strong>in</strong>g kunne være anvendt. Medarbejderne sparer derforressourcer på problemløsn<strong>in</strong>g af allerede kendte problem still<strong>in</strong>ger.<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>en foregår hele tiden, hvad enten processen bliver reguleret eller ej.Reguler<strong>in</strong>gen af opnået viden kan både være en fordel og en ulempe. Fordelen ved enreguler<strong>in</strong>g er, at den opnåede viden bliver tilpasset virksomhedens eller personersbehov. Samtidig skal reguler<strong>in</strong>gen ikke være en ulempe i form af en forkert håndter<strong>in</strong>geller forr<strong>in</strong>gelse af den nye viden således, at den udnyttes utilstrækkeligt.Der kan være to formål med, at ville dele viden;Ønsket om, at skabe ny videnØnsket om, at blive bedre til at udnytte den eksisterende viden23
Ny viden opstår / skabes ved, at viden fra forskellige fagligheder eller grupper afeksperter komb<strong>in</strong>eres på nye måder, hvorpå de ikke er blevet komb<strong>in</strong>eret før. Dervedopstår muligheden for, at de enkelte eksperter gennem komb<strong>in</strong>ationen ser på deres egenekspertise på en ny måde. På denne måde kan ny viden opstå, og dette kan i fleretilfælde føre til <strong>in</strong>novation.Formålet med videndel<strong>in</strong>g kan også være, at blive bedre til at udnytte alleredeeksisterende viden i virksomheden. Her handler det om, at der ikke sidder fleremedarbejdere rundt om i virksomheden, som afhængig af den enkelte situation skalproblemløse gang på gang.<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> handler om at identificere allerede eksisterende og tilgængelig viden, forderefter at overføre, anvende – og eventuelt lagre – denne viden til at løse konkreteaktiviteter hurtigere, bedre og mere sikkert end de ellers ville være blevet løst.[Christensen, 2004]Def<strong>in</strong>itionen rummer tre delprocessor – identifikation af viden, overførsel af viden oganvendelse af viden. Tillige <strong>in</strong>deholder processen også to centrale aktører, nemlig videnog relationen mellem der, hvor viden overføres fra og så der hvor viden overføres til.Det, at dele viden beskriver en proces, hvor der overføres viden fra eksempelvis enperson til en anden, der så gennem en handl<strong>in</strong>g anvender denne viden i praksis, ogdermed lærer en ny måde at løse et konkret problem på.<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> er derfor en smartere form for lær<strong>in</strong>g i forhold til den erfar<strong>in</strong>gsbaseredelær<strong>in</strong>g, der netop går ud på, at personen selv skal gennemgå handl<strong>in</strong>gen og derigennemfå en erfar<strong>in</strong>g der danner basis for ny lær<strong>in</strong>g.Behovet for videndel<strong>in</strong>g kan også være forskellig i forhold til, om virksomheden vilhøjne den faglige viden blandt virksomhedens medarbejdere, som herefter omsættes tilsmarterere arbejdsgange ved en given aktivitet. Der kan også være et behov for, at gørevirksomheden m<strong>in</strong>dre afhængig <strong>in</strong>ternt, denne afhængighed er en konsekvens af, at denviden som skal bruges, ikke er mangfoldiggjort til alle virksomhedens medarbejdere,men alene er hos den enkelte medarbejder.<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> kan ikke beskrives med et enkelt ord, men er et begreb der bliver beskreveti forhold til mange forskellige fagområder heriblandt <strong>in</strong>formationsteori,organisationsteori, psykologi og sociologi. Nogle af disse fagområder <strong>in</strong>deholder teoriersom kan bruges, at beskrive hvordan videndel<strong>in</strong>g kan opstå og bestå i en virksomhed.Virksomhederne er også nervøse for, at vital viden er lokaliseret hos enkeltemedarbejdere, og i tilfælde af, at disse medarbejdere rejser fra virksomheden, forv<strong>in</strong>derdenne viden.. Derfor er man mere opmærksom på, at den viden som er oparbejdet hosnøglepersoner skal være til rådighed for alle og kan deles ud i resten af organisationen.24
Viden er mere end kun implicit og eksplicit. Viden er også et <strong>in</strong>strument til at løseorganisatoriske opgaver, og da disse opgaver har forskellige mål, f<strong>in</strong>des der naturligvisogså forskellige typer af viden, der netop kan løse de forskellige opgaver.Inddel<strong>in</strong>gen af denne viden er taget efter bogen ”Mere videndel<strong>in</strong>g” nemlig:[Christensen, 2010]Den faglige videnDen koord<strong>in</strong>erende videnDen objektbaserede videnDen relationsbaserede viden (Know-how)Disse fire typer viden, er både meget <strong>in</strong>strumentelle og formelle og i m<strong>in</strong>dre gradfortæller typerne noget om, hvad der foregår i den uformelle struktur.Som tidligere nævnt, kan viden være både implicit eller eksplicit og denne viden delesblandt andet gennem skrift, tale eller handl<strong>in</strong>g. Når denne viden komb<strong>in</strong>eres med de firetyper af viden, er der mange forskellige situationer hvor denne viden kan deles.Det kan derfor være lige fra det planlagte byggemøde eller den faglige sparr<strong>in</strong>g over etbyggeteknisk problem. Alle disse muligheder for videndel<strong>in</strong>g, udfordrer også de måder,hvorpå der kan videndeles eller hvorledes denne del<strong>in</strong>g fremmes.I nedenstående tabel f<strong>in</strong>des en oversigt over de fire typer viden, der udover denimplicitte og eksplicitte viden bør håndteres af virksomheden. Det er ikke nødvendigvisalle typer viden, medarbejderne skal dygtiggøres med. Det er derfor op til den enekelteorganisation, at afklare hvilke områder, der skal styrkes for at opnå en bedrevidendel<strong>in</strong>g.Faglig videnkoord<strong>in</strong>erendevidenObjektbaseretvidenRelationsbaseretvidenSkrift Tale Handl<strong>in</strong>gFagtidsskrifter,håndbøgerRegler,procedurerJournaler,logbøgerKompetencekortUddannelse,kollegerPersonalemøder,kollegerMorgenmøder,kollegerTabel 2 [ [Christensen, 2010]Udannelse,praksisMesterlære,oplær<strong>in</strong>gMesterlære,oplær<strong>in</strong>gFysisk færdenLigesom med SECI-modellen er det vigtigt, at gøre sig klart, hvilken form for viden derkan være relevant at opsamle eller dele. Dette er væsentligt, da man herved kan gøre25
ug af nogle af de metoder, der kan fremme videndel<strong>in</strong>gen i organisationen om end denligger skjult.5.4 Hvad er videnledelse?Alle virksomheder udvikler, samler, sorterer, gemmer, fordeler og bruger viden.Virksomhederne påvirker videnprocesser, hvad enten de kalder det videnledelse,<strong>in</strong>formationsstyr<strong>in</strong>g eller noget helt tredje. Det er i dag ikke nok, at implementere detsidste nye <strong>IT</strong>-system i virksomheden, men det handler i højere grad om, at få menneskertil at samarbejde. Videnledelse handler i høj grad om hvordan mennesker tilegner sigviden og deler den med h<strong>in</strong>anden i en organisation. Det er den eneste måde, hvorpåvirksomheden kan sikre, at de dyre <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>ger i <strong>in</strong>formationsstyr<strong>in</strong>g ogkommunikation faktisk giver gev<strong>in</strong>st.Uden videnledelse vil virksomhedernes <strong>IT</strong>-systemer i flere tilfælde ikke blive udnyttettil fulde, ikke fordi systemet ikke virker, men fordi organiser<strong>in</strong>gen i virksomheden ikkekan bære et sådant system. Det kan være, at opbygn<strong>in</strong>gen af virksomheden ikke eroptimal for systemet eller kulturen i virksomheden modvirker brugen af systemet.I bogen ”Fra knowhow til viden” beskrives vigtigheden af videnledelse og atvidenledelse eksisterer i alle virksomheder på en eller anden måde hvad enten den erformel eller uformel. [Gladstone, 2002]I bogen ”Fra knowhow til viden” bliver videnprocessen delt op i to værksteder, envirkelig og en virtuel. Det gør den idet medarbejderne i virksomhederne deler viden ved,at benytte det virkelige værksted og det virtuelle værksted. Grunden til at det er såvigtigt at have en form for videnledelse er, at viden er den vigtigste ressource for denmoderne virksomhed, og denne viden er bundet i virksomhedens medarbejdere.[Gladstone, 2002]5.4.1 Det virkelige værkstedDet virkelige værksted, er den traditionelle verden <strong>in</strong>den for ledelse, del<strong>in</strong>g af viden ogalle de opgaver vi løser på arbejdspladsen. Det er det virkelige værksted fordi det kanses, og fordi det kan observeres, at der bliver tilført en værdi. Det er en verden aftydelige, målbare t<strong>in</strong>g. Bryan Gladstone beskriver det virkelige værksted, som enmetafor for stedet, hvor t<strong>in</strong>g bliver udført af organisationen. En organisation er nødt tilat yde en god præsentation, på det virkelige værksted, for det er her overskuddetgenereres.Det virkelige værksted er overalt hvor medarbejdere udfører handl<strong>in</strong>ger. Det kan f.eks.være en bygn<strong>in</strong>gsarbejder der sætter forskall<strong>in</strong>g op, eller tømreren der slår et søm i.26
Kommunikationen er rut<strong>in</strong>e, faktuel og formel, hvor langt er i kommet i denne uge?Hvornår er i færdige? Værktøjerne, er fysiske værktøjer, som medarbejderne benytterfor at kunne gøre deres arbejde, om det er med en lommeregner eller en hammer.Det er alle de handl<strong>in</strong>ger, der bliver udført til hverdag, som bliver observeret, talt ogvurderet af andre. Det er kort sagt stedet hvor stort set det hele er målbart i en elleranden form eller enhed.Værktøjerne til at nå målene eller opnå en ny viden er def<strong>in</strong>eret ud fra ens arbejde og deomkr<strong>in</strong>gliggende krav.5.4.2 Det virtuelle værkstedDet virtuelle værksted skal betegnes som det sted hvor man lærer, skaber og deler viden.Før i tiden var det virtuelle værksted meget ofte det samme sted som det virkeligeværksted, da medarbejderne delte viden på arbejdspladsen eller i kaffepausen.Begrebet er blevet mere luftigt med tiden, idet moderne kommunikationsformer gør detvirtuelle værksted meget mere omfangsrigt end før, da der ikke fandtes <strong>in</strong>ternet,mobiltelefonen o. lign.I dag henter og deler vi viden på tværs af landegrænser og tidszoner,. Der er <strong>in</strong>gengrænser for, hvor stort det virtuelle værksted kan blive og hvor mange der kan være idet virtuelle værksted. Det er derfor vigtigt, at have for øje, at give s<strong>in</strong>e medarbejderemuligheder for, at benytte og udforske det virtuelle værksted. [Gladstone, 2002]5.4.3 De virkelige og virtuelle værkstederNedenstående tabel viser en sammenlign<strong>in</strong>g mellem de virkelige og virtuelleværksteder. Oplistn<strong>in</strong>gen kan være en godt værktøj til en arbejdsleder, der vil fremmevidendel<strong>in</strong>gen og som derfor vil <strong>in</strong>dføre et nyt arbejdsredskab hvor medarbejderne kanudveksle viden bedst muligt. Lederen kan mangle et <strong>in</strong>dspark til del<strong>in</strong>gen eller haveproblemer med at gennemskue hvordan resultaterne kan fremmes i blandt andet detvirtuelle værksted. [Gladstone, 2002]27
Sted:Aktivitet:kommunikation:Værktøjer:Midler:processer:ResultaterMål<strong>in</strong>ger:Det virkelige værkstedFabrik, kontor eller butikFormelt def<strong>in</strong>erederoller og funktionerAnsigt-til-ansigt, rut<strong>in</strong>e,formelMask<strong>in</strong>er, computere,stetoskoper, køretøjerDef<strong>in</strong>erede bland<strong>in</strong>ger afråmaterialer, kapital ogarbejdskræftFysisk, gentagende ogl<strong>in</strong>eære systemerAlm<strong>in</strong>delige, anerkendte,resultater: rapporter,fysiske produkter,begivenhederSynlig, <strong>in</strong>dsamlet ogobjektivDet virtuelle værkstedI folks hoveder, socialeomgivelserFrivillige eller dårligtdef<strong>in</strong>erede <strong>in</strong>teressegrupper.Niveauet ogkvaliteten ved det,bidrages med, er usynlig.Elektronisk eller ansigttil-ansigt,forefaldendeIt-systemer,kommunikationsudstyr,databaserInformation, somvidenmedarbejderenbetegner som nødvendigIntellektuelle, ikke l<strong>in</strong>æreog sociale systemerUnik <strong>in</strong>formation, somkun måske anerkendes:idéer, spørgsmål ogløsn<strong>in</strong>gerSkjult, opløst og socialTabel 3 – Forskellen på det virkelige- og virtuelle værksted [Gladstone, 2002]Overstående tabel viser forskellene i det der foregår i det virkelige værksted eller detvirtuelle værksted.De forskelle der er imellem det virkelige værksted og det virtuelle værksted kan væremed til, at skabe de(t) brugermiljø(er) som skal til for, at få videndel<strong>in</strong>g til at blivesuccesfuldt.Det kan være, at der ud fra tabellen f<strong>in</strong>des nogle kravspecifikationer, der skal opfyldesfor, at skabe gode rammer for videndel<strong>in</strong>g, hvad enten det skal foregå i det virkeligeeller det virtuelle værksted.Tabellen kan også bruges til, at være bevist omkr<strong>in</strong>g de to forskellige typer værkstederog derved få det bedste mulige ud af begge således, at begge værksteder bliveroptimeret eller i hvert fald ikke besværliggjort af organisationen.Det fremgår også af tabellen, at en egentlig mål<strong>in</strong>g i det virtuelle værksted, om det er ensucces eller ej, kan være meget svær, idet netop det virtuelle værksted gerne skal være28
et sted, hvor det der bliver delt ikke bliver målt op mod de samme værdier som i detvirkelige. Det skal det ikke fordi værdierne ikke er ens for de to værksteder.Medarbejderne skal kunne tænke ”ud af boksen” uden at blive sat i dårligt lys overforledelsen, hvis ideen ikke er rentabel.Det kan dog antages, at en mål<strong>in</strong>g vil kunne blive en realitet, hvis man måler de <strong>in</strong>putsen egentlig videnopsaml<strong>in</strong>g vil give før og efter, at en ledelse har optimeret ellersynliggjort det virtuelle værksted.5.4.4 Behovet for videnledelseDanske virksomheder og organisationers behov for videnledelse har aldrig været størreend i dag, og det er der nogle gode grunde til. Set ud fra byggebranchen er de tonedenstående grunde vigtige i videnledelses perspektivet. [Aagaard, 2003] Øget markedskoncentration. Sammenlægn<strong>in</strong>ger og alliancer mellemvirksomheder med forskellige traditioner, kulturer, strategier og kompetencerstiller store krav til <strong>in</strong>tegrationen af virksomhedernes eksisterende videnbasersamt den forsatte udvikl<strong>in</strong>g af viden og kompetencer gennem <strong>in</strong>dhentn<strong>in</strong>g af nyviden og videndel<strong>in</strong>g. Mobilt arbejdsmarked. Medarbejderudskiftn<strong>in</strong>gen er høj som aldrig før.Udskiftn<strong>in</strong>ger i arbejdsstyrken kan betyde et stort tab af viden og erfar<strong>in</strong>ger.Udfordr<strong>in</strong>gen er derfor, at opsamle lederes og medarbejderes erfar<strong>in</strong>ger,kompetencer og videnressourcer, således at kompetenceniveauet bevares trodsmedarbejderafgang.Videnledelse er altafgørende for, at kunne magte de udfordr<strong>in</strong>ger i byggebranchen somer beskrevet ovenfor.Hvis den første grund skal overføres direkte til byggebranchen, er det vigtigt, at sealliancer som projektgrupper, hvor traditioner, kulturer og strategier i mange tilfælde viloverlappe eller modarbejde h<strong>in</strong>anden.Hvis den første grund skal overføres direkte til byggebranchen, er det vigtigt, at sealliancer som projektgrupper, hvor traditioner, kulturer og strategier i mange tilfælde viloverlappe eller modarbejde h<strong>in</strong>anden.Hvis virksomhederne ligger <strong>in</strong>de med en videnbase, så vil viden i disse baser ikke væretilgængelig for andre end basens <strong>in</strong>dehaver og dette kan derfor være et manglende led i<strong>in</strong>tegrationen.Så der kunne være en ide i, at have en kravspecifikation til virksomhedernes videnbasersåledes, at der skal være mulighed for at importere viden fra forskellige formater til29
databasen. Så det man bør skabe er, en tilgængelighed i videnbaserne i og under etprojekt og man skal kunne eksportere vigtig viden til en fælles projekt videnbase.Inden disse muligheder åbner sig, er det derfor vigtigt for virksomhederne, at have enklar videnledelse på området, således, at virksomheden er klar til at håndtere viden påen hensigtsmæssig måde der giver det et optimal udbytte af den tilegnede viden ivirksomheden.Ydermere beskriver Annabeth Aagaard en række fordele ved videnledelse. [Aagaard,2003]1. Fokus på reduktion af omkostn<strong>in</strong>ger ved udvikl<strong>in</strong>g af nye produkter/servicer(den dybe tallerken opf<strong>in</strong>des ikke to gange).2. Forøget produktivitet blandt medarbejderne ved at gøre viden tilgængelig foralle medarbejdere og fokusere på overførsel af kompetencer mellemmedarbejdere.3. Reduktion i tab af <strong>in</strong>tellektuel kapital fra medarbejdere, som forladerorganisationen.4. Forøget medarbejdertilfredshed grundet større tilførsel af viden og øget fokus påden enkelte medarbejders kompetencer og udvikl<strong>in</strong>gsområder.Disse fire fordele kan mere eller m<strong>in</strong>dre overføres direkte til den danske byggebrancheog derved bliver alle fordelene relevante for enhver med en bygge- oganlægsvirksomhed.De fire fordele er alle gode argumenter for netop, at implementere et opsaml<strong>in</strong>gssystemtil viden i byggebranchen. Opsaml<strong>in</strong>gssystemet ville kunne m<strong>in</strong>imere en stor del af fejlog mangler og det på baggrund af en større viden hos den enkelte medarbejder. Det erselvfølgelig ikke resultater der <strong>in</strong>dtræffer i det øjeblik systemet bliver ”startet”. Der kanvære en længere <strong>in</strong>dkør<strong>in</strong>gsperiode da systemet vil være nyt for medarbejderne og attiden er en vigtig faktor i byggerier, da tid er lig med penge.Så set ud fra et implementer<strong>in</strong>gsperspektiv, så kan dette opsaml<strong>in</strong>gssystem blive”overset” i det øjeblik byggeriet er bagefter tidsplanen. Det kan også være brugere, derhar opstartsvanskelige med systemet og som måske vil tilsidesætte det i pressedesituationer.30
5.5 Lære af ny viden?Nu er der blevet fortalt en masse omkr<strong>in</strong>g hvad der er viden, hvad vi skal bruge den tilog hvordan vi udnytter den. Derfor skal der nu ses på, hvordan vi kan lære af den nyeviden vi opfanger under en byggeproces og hvordan den så aktivt kan bruges.Derfor vil der blive stiftet bekendtskab med to former for lær<strong>in</strong>gsmetoder der tagerudgangspunkt i Chris Argyris s<strong>in</strong>gle- og double-loop. Oversat til dansk er filosofienbag, om man udfører de rigtige t<strong>in</strong>g forkert eller gør de forkerte t<strong>in</strong>g rigtigt.Figur 4 – Chris Aryoris s<strong>in</strong>gle- og double-loop lær<strong>in</strong>gstille [Chris Argyris, 1974]S<strong>in</strong>gle-loop lær<strong>in</strong>gsmodellen er, at når der bliver begået en fejl bliver den ikke rettet.Derfor bliver fejlen begået igen og igen. Det kan derfor antages, at en stor del af degange hvor der bliver begået en fejl i byggeriet er, når medarbejderne benytter sig afs<strong>in</strong>gle loop lær<strong>in</strong>g. Medarbejderne har i hvert fald ikke et værktøj, der kan forh<strong>in</strong>dredem i at benytte s<strong>in</strong>gle-loop lær<strong>in</strong>g, selv om medarbejderne <strong>in</strong>gen <strong>in</strong>tension har om atbenytte denne lær<strong>in</strong>gsstil. [Chris Argyris, 1974]Målet for lær<strong>in</strong>gsstilen i udvikl<strong>in</strong>gen af et opsaml<strong>in</strong>gssystem er double loop. Således, atdet kan forh<strong>in</strong>dre den samme fejl i, at opstå og samtidig bliver medarbejderne merekompetente.31
6 VidenkilderDette kapitel har til formål at beskrive hvad der i dag f<strong>in</strong>des af tilgængelige videnkilderbåde frie- og betal<strong>in</strong>gstjenester. Om i hvor høj grad de kan benyttes under enbyggeproces for, at tilegne sig den nyeste viden <strong>in</strong>denfor feltet. Sidst i afsnittet vil”<strong>in</strong>tranet” blive diskuteret om hvor vidt det kan bruges og i hvilken udstrækn<strong>in</strong>g. Tilsidst i afsnittet vil der komme en opsummer<strong>in</strong>g.6.1 Muligheder for ny videnHerunder præsenteres et uddrag af de muligheder medarbejdere i byggebranchen harfor, at udbygge deres viden omkr<strong>in</strong>g emner der er relevante for netop deres arbejde.Mulighederne spænder over, konkrete software løsn<strong>in</strong>ger til et gratis onl<strong>in</strong>e opslagsværkoprettet af en privatperson med relation til branchen. Har medarbejderne i de danskebygge- og anlægsvirksomheder de bedste vilkår for, på eget <strong>in</strong>itiativ, at tilegne sig nyviden nemt? – Det vil dette kapitel f<strong>in</strong>de ud af, dels ved at undersøge <strong>in</strong>ternettet og flereandre muligheder. I beskrivelsen af hjemmesider er der fokuseret på medarbejdere ibyggebranchen.Et andet redskab der måske kan bruges til, at tilegne sig ny viden fra kilder kan være, atbenytte et redskab som alle kender i dag, nemlig email.6.1.1 BYG-ERFABYG-ERFA, byggetekniske erfar<strong>in</strong>ger udgives af en fond,fonden udgiver erfar<strong>in</strong>gsbladetil byggebranchen som en del af ”alment tekniske fælleseje”. Det er den viden somblandt andet projekterende og de udførende skal være i besiddelse af når der bliverprojekteret, opført, ombygget eller renoveret.Erfar<strong>in</strong>gsbladene tager udgangspunkt i retn<strong>in</strong>gsl<strong>in</strong>jer i Byggeskadefonden, SBI,Erhvervs- og byggestyrelsen og Teknologisk Institut med flere.Erfar<strong>in</strong>gsbladene skal øge den byggetekniske kvalitet i dansk byggeri ved at forebyggesvigt og skader. Erfar<strong>in</strong>gsbladene bygger som navnet antyder, på erfar<strong>in</strong>g fraoverstående <strong>in</strong>stanser og formidler det igennem disse erfa-blade.Ved at videregive den erfar<strong>in</strong>g som flere <strong>in</strong>stanser har oparbejdet, kan ny videnhurtigere ændre arbejdsmetoder i dansk byggeri.Et erfa blad kan være baseret på oplysn<strong>in</strong>ger opsamlet på flere måder. Det kan være etresultat af Byggeskadefondens opgørelse af svigt og skader i byggeriet.32
Byggeskadefonden udgiver hvert år en liste over de mest hyppige svigt og skader idansk byggeri. Denne liste kan afspejle manglende viden hos både de projekterende ogde udførende.. Fejl kan m<strong>in</strong>imeres og derved kan kvaliteten af dansk byggeri øges.Disse blade er med til, at videreformidle den nyeste viden og forh<strong>in</strong>dre svigt og skader idansk byggeri. Således, at både projekterende og de udførende kan få <strong>in</strong>darbejdet nyemetoder til, at løse større og m<strong>in</strong>dre byggetekniske udfordr<strong>in</strong>ger.6.1.2 ByggewebByggeweb er nordens største udbyder af et onl<strong>in</strong>e håndter<strong>in</strong>gsværktøj. Byggeweb har enbred vifte af værktøjer til, at gøre projekter digitalt samt lette kommunikationen, da detforegår elektronisk [Byggeweb, 1997]. Byggewebs succes hænger i høj grad sammenmed lancer<strong>in</strong>gen af Det Digitale Byggeri. Byggeweb, kunne herved opfylde de krav somlå i de ti bygherre krav og derigennem blev det populært.Brugen af et byggeweb er ligetil og kræver <strong>in</strong>gen eller et lille kendskab til opbygn<strong>in</strong>gen.Det gør at, alle led i en projektorganisation kan <strong>in</strong>dhente den fornødne <strong>in</strong>formation omprojektet over <strong>in</strong>ternettet.Hvad enten det hedder Byggeweb, Projektweb eller en helt tredje t<strong>in</strong>g, så er det smarte,at al <strong>in</strong>formation og data omkr<strong>in</strong>g projektet ligger digitalt og er tilgængelig for allebyggeriets parter under byggeprocessen.Desværre er videndel<strong>in</strong>gen ikke ligetil, fordi <strong>in</strong>gen af disse løsn<strong>in</strong>ger har udvikletdirekte støtteværktøjer til videndel<strong>in</strong>g. Dog kan <strong>in</strong>itiativet ”projekthjemmeside” i mangehenseender bruges et stykke af vejen. Projekthjemmesiden kunne <strong>in</strong>deholde enbloglignende struktur hvor både de projekterende og de udførende kunne komme medforbedr<strong>in</strong>gsforslag til en byggeproces eller kunne komme med ny viden.Dog kan der være flere problemer med denne proces, må denne viden bruges og hvorplaceres ansvaret?.6.1.3 Wikibyg.dkWikibyg.dk blev tilgængeligt for offentligheden tilbage i 2007 og blev startet af KristianBirch Sørensen. Baggrunden for at starte denne side var, at give hurtig adgang til videntil den danske byggebranchen via et videndel<strong>in</strong>gssystem der er kendt fra bla.Wikipedia.com [Sørensen, 2006].Hans <strong>in</strong>tension var også, at skabe en gratis portal hvor erfar<strong>in</strong>ger med fx CADprogrammereller en byggemetode kunne diskuteres og føre til, at viden ville flyde fritrundt. Desuden kunne folk med kendskab til nyttige værktøjer i byggebranchen skriveom dem. Forhåbentlig kunne folk med behov for dette program få kendskab til det ogbenytte det fremover.33
6.1.4 Bygviden.dkHistorien bag bygviden.dk er, at tre arbejdsgrupper ville sætte fokus på byggetekniskviden idet de konkluderede, at der f<strong>in</strong>des en masse <strong>in</strong>formation på området, men atdenne viden var svært tilgængeligt på nettet. Det var startskuddet til bygviden.dk oghjemmesiden blev skabt i 2003. Siden 2003 er der sket meget, og Dansk Byggeri ejer ogdriver i dag bygviden.dk. Formålet er stadig det samme nemlig, at gøre det nemmere atf<strong>in</strong>de den konkrete viden, der er brug for i forb<strong>in</strong>delse med byggeri. Bygviden.dk er idag en portal med henvisn<strong>in</strong>ger til Teknisk Institut, SBI, BYG-ERFA,Kulturarvstyrelsen, Byggeskaden Fonden, branchebestemte organisationer mv.Det gør, at praktisk talt al den forskn<strong>in</strong>gs- og lovgivn<strong>in</strong>gsmæssige byggeviden er samletet sted. Der er henvisn<strong>in</strong>ger helt ned til afsnittet hvor søgeordet stemmer overens medden respektive publikation. Men hvis man ikke er bruger af siden, vil man kun få enhenvisn<strong>in</strong>g til en anvisn<strong>in</strong>g eller til en BIPS basisbeskrivelse. Basisbeskrivelsen kankøbes via en onl<strong>in</strong>e butik. Det er også muligt, at følge med i hvilke nye anvisn<strong>in</strong>ger ellerpublikationer, der er blevet tilføjet i deres database i form af en nyhedsspalte påforsiden. Det er derfor hurtigt og nemt, at følge med i hvad de seneste udgivelser er<strong>in</strong>den branchen. [Ravnholt, 2003]Desværre er bygviden.dk ikke gratis og det gør, at der er en vis begrænsn<strong>in</strong>g forprivatpersoner i byggebranchen. En del af hjemmesiden er tilgængelig uden betal<strong>in</strong>g,men den viden der er speciel, skal der betales for. Det er rigtig ærgerligt, da det kanbegrænse mange i at bruge siden, som er overskuelig og samler en masse viden fra flereledende <strong>in</strong>stitutter og foren<strong>in</strong>ger.6.1.5 EmailEmail er i dag et vigtig værktøj til del<strong>in</strong>g af tegn<strong>in</strong>ger, beskrivelser eller besvarelse afspørgsmål både under projekter<strong>in</strong>gen samt i og byggeprocessen. Email er utroligbrugervenligt, da stort set alle i dag kan f<strong>in</strong>de ud af, at sende en mail. Brugen af emailer utrolig nem og forbruget af ressourcer er m<strong>in</strong>imal, idet en mail hurtigt kan skrives ogsendes i en stilstand af igangværende arbejder.I praksis betyder det,, at hvis man mangler svar på et spørgsmål af byggetekniskfaglighed kan man sende en email til producenten. Efter kort tid ligger der et svar fraproducenten og en videndel<strong>in</strong>g er netop afsluttet.<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>en kan f<strong>in</strong>de sted på tværs af organisationer, virksomheder, landegrænser,sprog, religion og tager ikke højde for tidsforskelle. Enhver med en e-mailadresse kanmodtage en mail med en tekst og denne mangfoldighed er blevet udnyttet i mange år og<strong>in</strong>dtil der f<strong>in</strong>des et værktøj som er m<strong>in</strong>dst lige så brugervenligt og uafhængig medhvilket software den enkelte pc anvender, så består e-mailen.34
Uanset hvor mange og hvor avancerede videndel<strong>in</strong>gssystemer der kommer på markedet,så vil e-mailen næppe forsv<strong>in</strong>de foreløbig. Email har været en fast del af enbyggeproces siden <strong>in</strong>ternettet blev lanceret.Bag e-mailen ligger nok nøglen til fremtidens videndel<strong>in</strong>gssystemer samtprojekter<strong>in</strong>gsværktøjer gemt. Hvis man under udvikl<strong>in</strong>gsarbejdet havde e-mailen ogdens enkelthed i centrum, så kunne den genbruges og derved få størst muligbrugervenlighed med i nye værktøjer.6.1.6 IntranetEt <strong>in</strong>tranet er et lukket datanetværk der bruges <strong>in</strong>ternt i virksomheden hvorved samtligemedarbejdere kan tilgå viden. Det er en god måde, at gøre viden tilgængelig, og dele alrelevant viden på. Det er kort sagt, et <strong>in</strong>ternt <strong>in</strong>ternet i en virksomhed.6.1.7 Opsummer<strong>in</strong>gDe danske byggevirksomheder er generelt r<strong>in</strong>ge til, at udnytte den viden som bliveroparbejdet i branchen. Det kan skyldes, at de muligheder medarbejderne har for, atudnytte eller supplere deres viden med nyt er for r<strong>in</strong>ge. Sparr<strong>in</strong>g med andre i sammesituation er vanskeliggjort af, at uddannelse og byggetekniske problemstill<strong>in</strong>ger ikke erens.35
7 Mulighederne ved videndel<strong>in</strong>gDette kapitel har til formål at beskrive en række af de muligheder og problemer der er iforb<strong>in</strong>delse med videndel<strong>in</strong>g i byggebranchen. Kapitlet vil derudover også <strong>in</strong>deholde enbeskrivelse af de niveauer der kunne opdele videndel<strong>in</strong>g. Kapitlet vil blive afsluttet meden opsummer<strong>in</strong>g.I dette kapitel omkr<strong>in</strong>g mulighederne ved videndel<strong>in</strong>g vil flere delområder omkr<strong>in</strong>gselve del<strong>in</strong>gen blive diskuteret. Deriblandt, hvilke muligheder der er ved forskelligeniveauer af viden. Såvel omkr<strong>in</strong>g kvalitetssikr<strong>in</strong>gen af det viden der skal opsamles.Alle delafsnittene står oplistet herunder for, at give et overblik over dette kapitel:Generelt om opsaml<strong>in</strong>g af viden: hvor et par synspunkter bliver diskuteret.(7.1)Videnniveau: En beskrivelse af de videnniveauer der kan f<strong>in</strong>des irapporten.(7.2)Dele viden: Hvordan kunne viden deles på de forskellige videnniveauer(7.3)Præsentationsform: Hvordan viden kunne præsenteres og med et par eksemplarpå de metoder der kan benyttes. (7.4)Kvalitetssikr<strong>in</strong>g af <strong>in</strong>put?: Hvordan en kvalitetssikr<strong>in</strong>g af de <strong>in</strong>dkomne bud påviden skal lagres i en videnbank på forskellige videnniveauer (7.5)Tilidsforhold: Hvordan tillid har <strong>in</strong>direkte <strong>in</strong>dflydelse på medarbejderneseffektivitet. (7.6)7.1 Generelt om opsaml<strong>in</strong>g af videnOpsaml<strong>in</strong>g af viden under en byggeproces skal være relativt nem at foretage ellerdokumentere, da det foregår under en proces som ændrer sig hele tiden. Ydermere skalopsaml<strong>in</strong>gen være hurtig overstået for, at medarbejderne ikke ser denne opsaml<strong>in</strong>g somet irritationsmoment i hverdagen. Det skal være sådan, at en opsaml<strong>in</strong>g skal kunne f<strong>in</strong>dested imens byggeprocessen er i fuld gang, uden at være en større gene for arbejdet.Hvis ikke denne opsaml<strong>in</strong>g bliver så smertefri som muligt kommer opsaml<strong>in</strong>gen afviden aldrig til at f<strong>in</strong>de sted, idet medarbejderne vil f<strong>in</strong>de det for besværligt at benytte.Ledelsen i virksomheden vil højst sandsynligt også mene, at opsaml<strong>in</strong>gen skal være såhurtig og smertefri som muligt da den tid vodenopsaml<strong>in</strong>gen tager er tid taget fra andre36
opgaver som kan værdiforr<strong>in</strong>ge byggeprojektet, tidsperspektivet i en byggeproces ervæsentlig.En kendt problemstill<strong>in</strong>g omkr<strong>in</strong>g nye metoder og fremgangsmåder, er hvorledesvirksomheden får forankret disse metoder og nye måder, at arbejde på. Således vilmedarbejderne ikke undgår at blive berørt af de nye metoder der hele tiden f<strong>in</strong>der sted ibyggeriet herunder også en videnopsaml<strong>in</strong>g.For, at sikre denne forankr<strong>in</strong>g af den nye arbejdsmetode, er det vigtig at f<strong>in</strong>de ildsjæle ivirksomheden, der kan gå forrest i denne forankr<strong>in</strong>g.Denne ildsjæl kunne således også være den ansvarlige for videnopsaml<strong>in</strong>g på<strong>byggepladsen</strong>.I praksis kunne man udnævne en som ansvarlig for videnopsaml<strong>in</strong>g i stil med, at manhar udnævnt en medarbejder som sikkerhedskoord<strong>in</strong>ater og tillidsmand..7.2 VidenniveauNår der bliver talt om videnniveau, kan det være svært, at f<strong>in</strong>de ud af hvad netop detteniveau handler om. Det er derfor vigtigt, at få def<strong>in</strong>eret videnniveauerne i rapporten.I dette projekt vil der blive brugt fem videnniveauer for, at kunne beskrive processenomkr<strong>in</strong>g udveksl<strong>in</strong>g af blandt andet viden, der er ikke nødvendigvis de sammeproblemer og barrierer på alle niveauerne.Hvad sker der med den viden der er blevet opsamlet tidligere, hvem får rettighederneover den, og hvis den skal være frit tilgængelig, hvor længe skal den så det?.Det er blot nogle af de spørgsmål der skal være besvaret for, at få en vellykketvidendel<strong>in</strong>g i byggebranchen.Der kunne med fordel udvikles en standard <strong>in</strong>denfor videndel<strong>in</strong>g i byggeriet. Dennestandard kunne tage udgangspunkt i den måde der er etableret med tegn<strong>in</strong>gsfiler der harmedført en langt højere grad af genbrug <strong>in</strong>denfor blandt andet projekter<strong>in</strong>g.Der er en masse afklar<strong>in</strong>ger, der med fordel kan beskrives i en videnmanual, der skaludfyldes og accepteres på samme måde som en cad manual bliver det i dagHerunder vil de fem niveauer blive diskuteret og beskrevet hvordan der dels ermuligheder, men også om der kan være nogle barrierer imod strømme af viden dervandrer mellem både projekter, virksomheder og generelt i branchen.7.2.1 PersonligtniveauDet personlige niveau handler meget om hvordan en længere varende motivation skalforankres i medarbejderne. Motivation er netop drivkraften bag videndel<strong>in</strong>g på<strong>byggepladsen</strong>. Hvis medarbejderne (håndværkerne) ikke føler sig motiveret til, at37
opfange viden og bruge den fornuftigt, men lader viden sive forbi dem, så blivervidendel<strong>in</strong>gen aldrig en succes.7.2.2 Teamniveau (sjak)Teamniveau er som navnet antyder opsaml<strong>in</strong>g af viden <strong>in</strong>denfor et team (sjak). Indenfordette team kunne der være en ildsjæl, der er med til at motivere gruppen hvorpå deresvidendel<strong>in</strong>g foregår <strong>in</strong>denfor teamet.7.2.3 ProjektniveauDef<strong>in</strong>itionen af projektniveau skal forstås somd en tidsbegrænset periode med bådekendte og ukendte parter <strong>in</strong>dblandet. Det kan altså være et byggeprojekt af varierendelængde og størrelse.Tages der udgangspunkt i en byggesag som SDU 40, skal den viden der bliver opsamletså være tilgængelig for alle <strong>in</strong>volverede parter eller kun for dem der har bidraget tilopsaml<strong>in</strong>gen?. Hvem står for publicer<strong>in</strong>gen af denne viden, hvem får denmangfoldiggjort ved at gøre den opsamlede viden tilgængelig over nettet eller via andremedier?.Det kan det som tidligere beskrevet, være en fordel, at have et fælles system eller i hvertfald et åbent filformat der skal kunne konverteres nemt, så de <strong>in</strong>volverede parter ibyggeprojekter kan ”opdatere” deres egen videnopsaml<strong>in</strong>g med det nye fra projekterne.7.2.4 VirksomhedsniveauDette niveau omhandler virksomhedens evne til, at opsamle viden eksternt og <strong>in</strong>ternt tilgavn for virksomhedens udvikl<strong>in</strong>g og medarbejderneskompetencer. Hver enkeltvirksomhed har sit eget system til opsaml<strong>in</strong>g og formidl<strong>in</strong>g af viden. . Det betyder, atder <strong>in</strong>gen standarder eller guidel<strong>in</strong>es er til hvordan dette foregår bedst og uden størreproblemer. Systemerne skal derfor være gearet til flere forskellige <strong>in</strong>put fra kilder, hvadenten det er visuelt eller auditivt.7.2.5 BrancheniveauEn måde, at få <strong>in</strong>ddraget alle bygge og anlægsvirksomheder i Danmark er, at gøre påsamme måde som med Det Digitale Byggeri. Starte med de statslige og statslig støttedebyggerier, for på den måde, at trænge <strong>in</strong>d i byggebranchen med nye standarder.Det vil i første omgang tv<strong>in</strong>ge statslige bygherrer til, at stille krav om opsaml<strong>in</strong>g afviden i byggeprojekterne. Det vil bevirke, at mange af de store aktører i byggebranchenvil være tvunget til at <strong>in</strong>darbejde vidensystemer og opsaml<strong>in</strong>gsmetoder til gavn for helebranchen.38
7.3 Dele videnMåden hvorpå et kommende opsaml<strong>in</strong>gs system skal præsenteres på, kan være megetforskellig, men det er dog vigtigt, at have slutbrugeren i baghovedet når det skaludformes. Der er mange måder det kan udformes på. En god ide kan være, at kigge pålignende systemer for, at danne sig et overblik over hvilke muligheder der f<strong>in</strong>des i dag.I vurder<strong>in</strong>gerne skal der også tages still<strong>in</strong>g til, om systemet skal opererer digitalt,analogt eller begge dele.7.3.1 BrancheniveauEn måde hvorpå det kan præsenteres, er den måde BYG-ERFA har valgt. Alle dereserfar<strong>in</strong>gsblade bliver udsendt analogt (på papir) til deres abonnenter, men kan ogsåtilgås over <strong>in</strong>ternettet. BYG-ERFA har ud fra et slutbruger perspektiv valgt,at det skalvære tilgængeligt for alle og at manglende it i den enkelte virksomhed ikke skal væreh<strong>in</strong>dr<strong>in</strong>g for, at kunne få BYG-EFFA blade. Det er en god løsn<strong>in</strong>g da forudsætn<strong>in</strong>gernefor it ikke er ens i virksomhederne.7.3.2 VirksomhedsniveauDa meget af den viden der er på <strong>byggepladsen</strong> er implicit, kan der med fordel udformesen skabelon med en kompetence oversigt over virksomhedens medarbejdere, hvis denikke allerede f<strong>in</strong>des. Det kan være med til, at gavne en menneskebåret videnoverførselfor, at m<strong>in</strong>imere tabet fra afsender til modtager.Rent praktisk kunne det være, at der f<strong>in</strong>des en ekspert i virksomhedens <strong>in</strong>denfor etsnævret felt, og denne ekspert skulle rådføres, hver gang der blev opstartet et projekt afen karakter pågældende var kompetent <strong>in</strong>denfor.. En hurtig gennemgang afprojektmaterialet kunne med fordel <strong>in</strong>dkøres sådan, at eksperten kunne udpege kritiskeknudepunkter eller komme med forbedr<strong>in</strong>gsforslag omkr<strong>in</strong>g udførslen <strong>in</strong>den selveudførslen f<strong>in</strong>der sted.7.3.3 Personligt niveau & teamniveauWorkshops eller et lignende arrangement med virksomhedens ansatte, vil,gøre dem istand til at netværke <strong>in</strong>denfor virksomhedens og skabe relationer udenfor deresprojektområde, i deres sjak eller kontor. Det vil gøre en fremtidig dialog m<strong>in</strong>dreproblematisk i og med, der er blevet sat ansigt på personen i en anden afdel<strong>in</strong>g og nårmedarbejderne var blevet fortrolige med h<strong>in</strong>anden ville de have bedre mulighed for, atskabe en god kontakt.Det er også vigtigt, at den viden der er tilgængelig i virksomheden kan f<strong>in</strong>des, afmedarbejderne og ikke ligger gemt og samler støv i en mappe. Som tidligere nævnt, erdet vigtigt, at gøre sig bevidst om hvordan den viden der er lagret i virksomheden skal39
gøres nemmere, at dele. Hvad enten den skal deles analogt eller digitalt. En andenmulighed ved at dele den digitalt er, at medarbejderne vil kunne tilgå denne viden viam<strong>in</strong>dre elektroniske apparater som eksempelvis en bærbar computer eller ensmartphone.Mulighederne er mange, men der skal huskes på, at når viden skal deles på enbyggeplads, så er det en midlertidig plads, der skifter lokalitet efter endt byggeproces.Derfor kan etabler<strong>in</strong>gen af et datanetværk om det er en fast <strong>in</strong>ternetforb<strong>in</strong>delse ellerbrug af luftbåret net, så kan mulighederne ved etabler<strong>in</strong>g af disse net være begrænset.Godt nok er dækn<strong>in</strong>gen af det mobile netværk rigtig godt i Danmark, men der kan bliveen begrænsn<strong>in</strong>g hvis byggeriet foregår et sted hvor dækn<strong>in</strong>gen er r<strong>in</strong>ge, så det skalovervejes, om al ens viden skal distribueres på en slags platform.7.4 PræsentationsformPræsentationen af viden er vigtig, fordi det er der, den egentlige udveksl<strong>in</strong>g af vidensker. Altså skal brugeren kunne f<strong>in</strong>de rundt, søge og måske f<strong>in</strong>de noget viden der ikkevar tiltænkt i første omgang, men havde relation til et <strong>in</strong>dtastet søgeord.En anden måde hvorpå brugeren kan tilegne sig ny viden på, uden egentlig, at være<strong>in</strong>teresseret i det, er ved at bruge en <strong>in</strong>teraktiv hjemmeside. Der skal ske noget påhjemmesiden hvorpå brugeren bliver fanget af dette. Derefter skal brugeren kunnetilegne sig ny viden gennem en <strong>in</strong>teraktiv ”verden” eller ved at udforske hjemmesidenfordi den er spændende.Et eksempel på et system er Serf<strong>in</strong> [Christiansson, 1997]hvor der kan udføres en grafisksøgn<strong>in</strong>g. Den form for søgn<strong>in</strong>g kan være med til, at gøre brugerne mere nysgerrige.Brugeren vil måske af ren nysgerrighed trykke på andre områder af billedet, for at sehvad der gemmer sig og på den måde lære noget nyt, noget som ikke havde relevans forbrugeren i første omgang.40Figur 5 – [Christiansson, 1997]
Overstående billede er af Serf<strong>in</strong> hvor der blandt andet kan foretages en grafisk søgn<strong>in</strong>gblandt mange forskellige søgemuligheder. En anden fordel ved denne løsn<strong>in</strong>g er, atbrugeren kan søge på viden omkr<strong>in</strong>g en bestemt bygn<strong>in</strong>gsdel uden at kende navnet pådet område brugeren vil søge om. Netop fordi det foregår grafisk, kan brugeren baretrykke på området af det brugeren vil vide mere om eller mangler viden omkr<strong>in</strong>g.[Christiansson, 1997]Nedenstående eksempel figur 6 viser, hvordan man har droppet en grafisk søgn<strong>in</strong>g og istedet lavet en menusøgn<strong>in</strong>g funktion.Siden så ud som nedenstående før den blev lavet om. Der var både mulighed for at søgevia en grafisk, en knudepunkts og en alfabetisk søgn<strong>in</strong>g. På siden var der <strong>in</strong>gen r<strong>in</strong>geomkr<strong>in</strong>g de t<strong>in</strong>g der var, at trykke på, men samtidige knudepunkter og områder, hvorder var udfordr<strong>in</strong>ger var til at trykke på.Figur 6 [Mur-tag, 2005]I dag ser siden ud som på nedenstående figur 7. Det er i dag ikke muligt at lave engrafisk søgn<strong>in</strong>g og der kan udelukkende kun benyttes en menusøgn<strong>in</strong>g. Dette giver enmere besværlig vej til den relevante viden for brugeren idet der er meget der skal kiggesigennem før brugeren f<strong>in</strong>der den rigtige tegn<strong>in</strong>g. Det var førhen muligt at trykke direktepå tegn<strong>in</strong>gen og derefter få en oplistede menu med mulige tegn<strong>in</strong>ger der passede tilstedet hvor der blev trykket. Hjemmesiden omhandler murstensbyggeri i størrelsesordenomkr<strong>in</strong>g et enfamilieshus.41
Figur 7 – [Mur-tag, 2009]Ved større databaser, hvor den viden der skal præsenteres, skal være mere detaljeret,kan det være problematisk, at lave en overordnet grafisk løsn<strong>in</strong>g. Dog kan det værevigtigt, at have i baghovedet, at hvor det er muligt, at lave en grafisk løsn<strong>in</strong>g, vil dethøjst sandsynligt være hensigtsmæssigt i forhold til brugerens behov.En løsn<strong>in</strong>g at når der skal foretages en grafisk søgn<strong>in</strong>g om viden på en byggepladskunne være ved, at lave et tegn<strong>in</strong>g af en byggeplads. Denne byggeplads skulle så<strong>in</strong>deholde alle de gængse t<strong>in</strong>g der kan f<strong>in</strong>des på en sådan. Så havde brugeren et overblik<strong>byggepladsen</strong> og samtidig muligheden for, at trykke sig <strong>in</strong>d på de t<strong>in</strong>g der måtte fangebrugerens <strong>in</strong>teresse. I stil med de eksempler der er vidst <strong>in</strong>dtil nu i dette afsnit.Fx kunne skurvognen på <strong>byggepladsen</strong> <strong>in</strong>deholde, al den viden der er relevant for enbyggeleder, herunder alle virksomhedens standard dokumenter mv.7.5 Kvalitetssikr<strong>in</strong>g af viden<strong>in</strong>putValiditet af det nyankommende viden i virksomhedssystemet er vigtigt for, atmedarbejdere kan stole på det, der er kommet <strong>in</strong>d i systemet også kan bruges uden, atdet er i strid med ophavsmanden, lovgivn<strong>in</strong>gen eller en tredje part.Hvis medarbejderne ikke ved om det er rigtig eller ej, så bliver den nye viden ikkebrugt. Derfor er det vigtigt, at validere den viden der ankommer til systemet for på denmåde, at gøre den sikker at bruge på nye kommende projekter.42
Dilemmaet er hvordan denne valider<strong>in</strong>g eller kvalitetssikr<strong>in</strong>g skal foregå. Idet der erforskel på hvordan sådan en kvalitetssikr<strong>in</strong>g kunne foregå vil der herunder blivebeskrevet to niveauer af kvalitetssikr<strong>in</strong>gen, nemlig virksomheds- og brancheniveau.7.5.1 Viden<strong>in</strong>put på virksomhedsniveauHvis kvaliteten eller <strong>in</strong>dholdet skal godkendes til virksomhedens videnystem er detvigtigt, at have en procedure for dette. Det er vigtigt, at <strong>in</strong>dholdet bliver clearet bådeteknisk og lovmæssigt, så brugerne ved, at <strong>in</strong>dholdet dels er det sidste nye, men også atdet er lovmæssigt forsvarligt. Dette kunne struktureres sådan, at der blev oprettet en”kontrol-<strong>in</strong>stans”, bestående af en medarbejder som er udnævnt til at varetage alle de<strong>in</strong>puts der kommer i virksomhedens videnbank. Det kan imidlertid godt blive megettidskrævende, i og med, at personen skal have <strong>in</strong>dsigt i mange områder <strong>in</strong>denforbranchen. Alt afhængig af størrelsen af den virksomhed, hvor kvalitetssikr<strong>in</strong>gen skal<strong>in</strong>dføres, så består organisationen måske nærmere, af et antal afdel<strong>in</strong>ger/medarbejderemed hver deres spidskompetence.Det ville reducere tidsforbruget som en medarbejder, uden forhåndskendskab skullebruge på, at sætte sig <strong>in</strong>d i t<strong>in</strong>gene. Denne medarbejder, der varetager valider<strong>in</strong>gen af<strong>in</strong>puttet, kunne få en endnu bredere viden og på baggrund af denne, få nye ideer til nyearbejdsgange eller metodikker.7.5.2 Viden<strong>in</strong>put på brancheniveauPå brancheniveau er der flere virksomheder der skal kunne lave både <strong>in</strong>- og output i etopsaml<strong>in</strong>gssystem. Det sætter nogle krav til applikationerne, der skal kunne samarbejde<strong>in</strong>denfor et bestemt format.Hvis dette viden<strong>in</strong>put blev udbredt på nationalt plan ville muligheden for at der blevudarbejdet standarder være stor. Standarder ville betyde, at virkosmheder som laver <strong>in</strong>eller udtræk alle skulle oerholde et bestemt kodeks for, at kunne bruge etopsaml<strong>in</strong>gssystem.Alt afhængig af hvordan videndel<strong>in</strong>g ser ud i fremtiden i den dansk byggebranche, kandet være nødvendigt, at oprette en statslig <strong>in</strong>stans, der kan varetage eller godkende denviden, der skal tilføjes til et national videndel<strong>in</strong>gsystem. Det kunne tænkes, at alleoffentlig støttede byggerier skulle lave videnudtræk fra en national database hvorigennem data var blevet godkendt.43
7.6 TillidsforholdTillid er en svær størrelse i byggebranchen, da mange parter er <strong>in</strong>volverede i projekterog projekterne har en relativ kort varighed. Derfor bliver tillidsbåndene ikke bundet ogde enkelte parter har større tendens til, at bryde aftaler, til egen økonomisk fordel.Ifølge rapporten[Festersen, 2010] er tillid en meget vigtig grundsten til en mere effektivbyggebranche. Derfor er det vigtigt, at skabe tillid til h<strong>in</strong>anden eller kan det være endogmeget svært at videndele. Det skal være sådan at, medarbejderne har tillid til depersoner medarbejderen færdes med på <strong>byggepladsen</strong> idet der ellers ikke vil blivevidendelt <strong>in</strong>dbydes hvis der ikke er en gensidig tillid. Dog kunne det store socialenetværk som byggebranchen er med til at skabe være en fordel når en tillid skalopbygges, da der altid er nogen der kender nogen der kan være med til, at opbygge enforhånds tillid til et kommende samarbejde.Fangernes dilemma[Kan ses i appendiks 2] illustrerer meget godt, at troværdighed overfor anden part er vigtig for, at opnå de bedste resultater. Det mest rationelle valg, skalvære, at arbejde i en tillidsfuld gruppe.Det kan derfor ende med, at den opbyggede mistillid blandt virksomheder og til delsmedarbejdere gør, at en opsaml<strong>in</strong>g af deres viden ikke er mulig, da denne mistillidsætter en stopper for, at nogle medarbejdere vil dele deres viden med andre.Det er derfor vigtigt, at opbygge en tillidsfuld arbejdsplads, hvor tillid er en afgrundstenene i organisationen og at tilliden bliver værdsat.Figur 8 – sammenhæng mellem gensidig tillid og effektivitet i samarbejdet [Velfærdsm<strong>in</strong>isteriet, 2008]Overstående graf viser sammenhængen mellem gensidig tillid og effektivitet isamarbejdet i en byggeproces hvor 5 def<strong>in</strong>erer høj grad af tillid, og hvor 1 def<strong>in</strong>erer<strong>in</strong>gen grad af tillid.44
Der kan så argumenteres for, at en større tillid giver en højere grad af arbejdsglæde, derkan resultere i øget effektivitet. Så en øget gensidig tillid kan have en masse godefølgevirkn<strong>in</strong>ger. En af følgevirkn<strong>in</strong>gerne kan betyde, at der skabes en større effektivitetpå <strong>byggepladsen</strong>, til gavn for alle <strong>in</strong>volverede parter, som i sidste ende kan udgøre enøkonomisk gev<strong>in</strong>st.Der vil ikke kommes nærmere <strong>in</strong>d på hvad der kan skabe tillid eller underbygge den,men blot blive po<strong>in</strong>teret, at dette er et område der kræver fokus. Det kan være etområde, hvor der kan skabes økonomisk gev<strong>in</strong>st ved, at arbejde med de menneskeligeværdier uden, at tilføre selve byggeriet mere værdiDer kan henvises til rapporten der omhandler tillid som et konkurrenceparameterudarbejdet på AAU [Festersen, 2010].7.7 Delkonklusion(er)På baggrund af de foregående afsnit, vil der her være en kort delkonklusion over disseemner. Det gøres for at skabe en kort opsaml<strong>in</strong>g af emnerne, til den videre behandl<strong>in</strong>g irapporten.7.7.1 Generelt om videnopsaml<strong>in</strong>gDer er flere problemstill<strong>in</strong>ger der er blevet diskuteret som en medvirkende årsag til, atder er flere elementer i et videnopsaml<strong>in</strong>ssystem som ikke er en mulighed påbrancheniveau. Der er i hvert fald flere problemstill<strong>in</strong>ger, der behøver en afklar<strong>in</strong>g fraen højere <strong>in</strong>stans for, at blive løst på en hensigtsmæssig måde. Deriblandtproblemstill<strong>in</strong>gen omkr<strong>in</strong>g kvalitetssikr<strong>in</strong>g af viden<strong>in</strong>put set fra et brancheniveau. Derkunne være rigtig mange fordele forbundet med dette, men det kræver også en kæmpe<strong>in</strong>dsats både økonomisk og organisationsmæssigt for byggebranchen, så det må måskeforblive utopi. Derfor er det langt mere <strong>in</strong>teressant at se på videnopsaml<strong>in</strong>g påvirksomhedsniveau. Det er også det, at resten af rapporten lægger op til efter detteafsnit.7.7.2 VidenniveauI afsnittet, der omhandler videnniveauer, bliver der talt om mange forskellige niveauer.Der er hovedsageligt niveauet omkr<strong>in</strong>g virksomheden som er blevet præsenteret. Det vilsige, at det er på virksomhedsniveau <strong>in</strong>dflydelsen udspr<strong>in</strong>ger i forhold til et projekt,team og personligt niveau i en eller anden udstrækn<strong>in</strong>g da de alle har forb<strong>in</strong>delse medvirksomhedens kommende videnbank.Det er i øjeblikket noget nær umuligt, at få et videnniveau i den danske byggebranchepå brancheniveau. Det vil være alt for omkostn<strong>in</strong>gstungt samtidig med, at dethovedsageligt kun er de store entreprenører i branchen der har et allerede eksisterende45
videnopsaml<strong>in</strong>gssystem. De største entreprenører har i en eller anden form struktureretderes viden godt.7.7.3 Dele videnVærktøjerne der bliver omtalt i ”dele viden” er alle værktøjer, der er overkommelige atefterleve for, at få delt s<strong>in</strong> viden bedst muligt. Det er op til de enkelte virksomheder, omhvordan de havde tænkt sig at dele viden om det er <strong>in</strong>ternt eller eksternt. Men denævnte værktøjer er, gængse metoder brugt af mange og kan f<strong>in</strong>t passe <strong>in</strong>d i envirksomheds videnledelse omkr<strong>in</strong>g brugen af viden. Generelt for byggebranchen er deren h<strong>in</strong>dr<strong>in</strong>g idet der <strong>in</strong>gen fastlagte strukturer for håndter<strong>in</strong>g af viden er. Udveksl<strong>in</strong>genbliver vanskeliggjort af manglende struktur og kompatibilitets problemer.7.7.4 PræsentationsformDer er blevet set på primært to forskellige præsentationsformer, nemlig grafisk- ogmenusøgn<strong>in</strong>g. Der er set fordele og ulemper ved disse former. Der er flest fordele veden grafisksøgn<strong>in</strong>g, da det for det første giver brugeren mulighed for at søge ud fra entegn<strong>in</strong>g og samtidig komme forbi emner der ikke var tiltænkt. For det andet giver detbrugeren mulighed for at søge, selvom brugeren ikke kender navnet på det han søger,men ved hvor i byggeriet det bef<strong>in</strong>der sig.7.7.5 Kvalitetssikr<strong>in</strong>g af viden<strong>in</strong>putDet kan være meget omkostn<strong>in</strong>gstungt, at skulle validere alle viden<strong>in</strong>put til envidenbank. Så det er vigtigt, at f<strong>in</strong>de en god middelvej, så det bliver acceptabelt for bådeorganisationen og medarbejderne. En god løsn<strong>in</strong>g kunne være, at udnævne en specifikmedarbejder, der skal varetage denne del af kvalitetssikr<strong>in</strong>gen og give medarbejderennogle støttepersoner til støtte for at udvikle spidskompetencer.Løsn<strong>in</strong>g med en videnopsaml<strong>in</strong>gssystem på brancheniveau kunne være, at implementereBYG-ERFA blade eller lignende udgivelser af materiale der kunne bruges i deneksisterende videnopsaml<strong>in</strong>gssystem.7.7.6 TillidsforholdDet er vigtigt, at få oparbejdet en god gensidig tillid på en byggeplads, da det på allemåder vil bidrage positivt til byggeriet. Det kunne derfor være en mulighed, at havefokus på et godt samarbejde med de resterende virksomheder på en byggeplads i destørre entrepriser.Men tilliden gælder både mellem andre virksomheder, men også <strong>in</strong>ternt. Hvis ikke derer et godt tillidsforhold mellem håndværkerne på <strong>byggepladsen</strong> og byggelederen, så vilmedarbejderne måske tage beslutn<strong>in</strong>ger uden om byggelederen der kan resultere i fejl.Derfor er det de to vigtigere tillidsbånd, at få skabt under byggeproces.46
8 Casestudie (SDU 40)Kapitlet handler om casestudiet ”SDU40”, baggrunden for projektet, byggeriets parter,placer<strong>in</strong>g og hvordan virksomheden i casestudiets videndel<strong>in</strong>g mv. fungerer.Figur 9, Illustration af nybyggeriet SDU 40 [Ramböll: Richter, 2010]8.1 Projektet - SDU 40SDU 40 omfatter et nybyggeri for det samfundsvidenkabelige fakultet på SyddanskUniversitet i Odense. Byggeriet er beliggende Campusvej 55, Killerup, 5230 Odense M.Byggeriet, der benævnes bygn<strong>in</strong>g 40, placeres i overensstemmelse med universitetetsudbygn<strong>in</strong>gsplan på Campus´ nordvestlige hjørne, hvor det forb<strong>in</strong>des med bygn<strong>in</strong>g 36.Mod nord afgrænses grunden af Bøgeskovvej, mod vest af parker<strong>in</strong>gspladsP7/Bøgeskovvej og mod syd af den rekreative fælled.Byggeriet er i 2 etager samt med kælder under en del af byggeriet. Det samledeetageareal for stueplan og 1. sal andrager ca. 3.900 m2. Parterre/kælderetage udgør i altca. 530 m2. Overdækket handicap<strong>in</strong>dgang i parterreplan mod p-plads udgør 113 m2.Bygn<strong>in</strong>gen skal rumme Institut for Statskundskab, Fakultetssekretariat og SFEO(Universitetets <strong>IT</strong>-afdel<strong>in</strong>g) [SDU, 2010]8.1.1 Aktører/parterDe <strong>in</strong>volverede aktørerne i projekter<strong>in</strong>gs- og tilsynsfasen i denne byggeproces erfølgende; [Ramböll: Richter, 2010]47
Projekter<strong>in</strong>gsleder og <strong>in</strong>geniørRambøll Danmark A/S, Pr<strong>in</strong>sensgade 1, DK-9000 <strong>Aalborg</strong>ArkitekterArkitektfirmaet Kjaer & Richter A/S, Mejlgade 7, DK-8000 Århus CByggelederRambøll Danmark A/S, Englandsgade 25, DK-5100 Odense C, V/ Markus WiederholdDer vil ikke være en grundigere gennemgang af overstående aktører, idet projektet ikkehar til hensigt, at <strong>in</strong>ddrage disse aktører i en større grad.Udover Rambøll og Arkitektfirmaet Kjaer og Richter f<strong>in</strong>des der er en række udførendeaktører, der har vundet en eller flere entrepriser under licitationen.I dette projekt vil <strong>in</strong>dgangsv<strong>in</strong>klen have fokus på en af de udførende parter nemlig denpart der har vundet råhusentreprisen jf. udbudsmaterialet.8.2 Hansson & KnudsenFigur 10 - Hansson & Knudsen A/S hovedkontor i Odense [Knudsen, 2010]Dette firma hedder Hansson & Knudsen og er et gammelt velrenommeret firma.Firmaets hovedsæde er placeret i Odense og blev stiftet i 1946 af Svend Hansson ogMarius Knudsen.Hansson og Knudsen beskæftiger omkr<strong>in</strong>g 300 medarbejdere hvoraf der er cirka 30-40funktionærer, resten er timelønnende.Hansson & Knudsen har fire afdel<strong>in</strong>ger med egenproduktion herunder anlægsarbejdersamt betonarbejder der er repræsenteret ved råhusentreprisen [Knudsen, 2010]48
Herunder ses et uddrag af deres regnskab samt antallet af ansatte for at beskrivestørrelsesforholdet af virksomheden. Som så mange andre i byggebranchen har Hansson& Knudsen også været ramt af krisen og det afspejler sig også på stort set alle poster ideres regnskab.År. 2008 2009Omsætn<strong>in</strong>g i tkr. 458.848 339.833Resultat før skat i 12.734 299tkr.Resultat efter skat i 10.173 214tkr.Egenkapital i tkr. 58.407 54.788Antal ansatte 359 292+Tabel 4 – Uddrag af regnskabet hos Hansson & Knudsen a/s [Knudsen, 2010]Der er 20 mand på pladsen, 4 mand på anlægsentreprisen samt to funktionærer fraHansson & Knudsen kont<strong>in</strong>uerligt og nogle af disse folk vil blive <strong>in</strong>ddraget i dele af denresterende rapport. [Appendiks 4]8.2.1 Vision og missionEn vision er organisationens forestill<strong>in</strong>g om, hvor virksomheden skal være henne ifremtiden. Det skal være ønske positionen for virksomheden.Den har til hensigt, at skabe en fælles retn<strong>in</strong>g for organisationen samtidig med, at detfortæller omverdenen, hvor virksomheden gerne vil være henne.Visionen rummer derfor både et håb, et mål og en forpligtigelse, men det er ikkekonkretiseret ud fra en specifik opgave.For at visionen skal have en god gennemslagskraft i organisationen er det vigtigt, at dener kort og præcis samtidig med, at den skal være realistisk og troværdig, så de ansattekan regne med, at organisationen begiver sig ud efter målet.En mission skulle gerne fortælle omverdenen hvilke opgaver virksomheden kan løse, ogfortælle hvad det er, at virksomheden kan.Missionen skal være en <strong>in</strong>dikator for hvad, der er virksomhedens kernekompetencer.Det er en beskrivelse af virksomhedens eksistens grundlag og det er samtidig nemmere,at agere efter virksomhedens mål når man kender de overordnede rammer der erpræciseret i missionen. Det er missionen der giver men<strong>in</strong>g, men det er visionen derangiver retn<strong>in</strong>g.Hansson & Knudsen’s hjemmeside er blevet undersøgt og der var <strong>in</strong>gen vision ellermission, at f<strong>in</strong>de, så Hansson & Knudsen er efterfølgende blevet spurgt om, der varudarbejdet en vision og mission og der er ikke kommet svar på mailen.49
8.2.2 Projektet SDU40 for Hansson & KnudsenProjektet SDU 40 er et kompliceret byggeri forstået på den måde, at meget af råhuset er<strong>in</strong>situ beton og det stiller høje krav til mandskabet på <strong>byggepladsen</strong>. Meget af betonenbliver støbt på stedet, det foregår i store højder samtidig med, at der skal laves mønstre ioverfladen. Mandskabet skal derfor være meget omhyggeligt når de laverforskall<strong>in</strong>gsformene. Mandskabet spiller en meget stor rolle for om projektet bliver ensucces. Det er derfor vigtigt, at entreprenøren f<strong>in</strong>der mandskab som har de fornødnekompetencer og erfar<strong>in</strong>g <strong>in</strong>den for <strong>in</strong>situ beton.Byggelederen Erik Rasmussen er blevet valgt til dette byggeri på baggrund af hanserfar<strong>in</strong>g både i branchen men også med <strong>in</strong>situ beton. Erik Rasmussen har tidligere laveten lignende bygn<strong>in</strong>g til SDU og har derfor forudgående kendskab til de problemer derkan opstår under opførslen af en sådan bygn<strong>in</strong>g.Erik Rasmussen har både før opstarten af byggeriet for alvor gik i gang og underbyggeprocessen ansat folk, som han tidligere har arbejdet sammen med.[Appendiks 4].Projektet på SDU er for Hansson & Knudsen vigtigt, da der måske er yderligere byggeripå vej under SDU.. Derved får Hansson & Knudsen gode referencer i forhold til, atbygge flere bygn<strong>in</strong>ger derude samtidig med, at de skal levere et godt byggeri når det erfærdigt. [Appendiks 4]Referencen på Hansson & Knudsens CV kan også blive betragtet, som et godt kort påhånden når det nye supersygehus skal bygges i Odense SØ. Hansson & Knudsenmangler et par større byggerier af en god kaliber for, at kunne dokumentere, at de kanhåndtere byggerier i den størrelsesorden. Man skal sandsynligvis kunne præstere storebyggerier for at komme i betragtn<strong>in</strong>g til de kommende bygge- og anlægsopgaver tilsygehuset. Der er blevet vedtaget, at der skal bygges et nyt sygehus ved Odense til4,5mia. kr. over den næste 5-7årige periode, så det er naturligt, for enentreprenørvirksomhed beliggende i Odense, at forsøge at komme i betragtn<strong>in</strong>g til detbyggeri. [Syddanmark, 2010]Det er kutyme i byggebranchen, at forud for de rigtig store byggerier bliver der lagtmeget vægt på, om entreprenørvirksomhederne har gode referencer fra lignendebyggerier og i tilsvarende størrelse.Organisationen på <strong>byggepladsen</strong> ser ud som nedenstående figur 10.Øverst ses bygherren, der i dette tilfælde er Universitets- og bygn<strong>in</strong>gstyrelsen dervaretager al nybyggeri af statsejede <strong>in</strong>stitutioner såsom universiteter.Bygherren har hyret Rambøll og Rambøll har efterfølgende været projekter<strong>in</strong>gsleder.Rambøll har den overordnede styr<strong>in</strong>g under byggeriet og hvis der sker ændr<strong>in</strong>ger iforhold til det projekterede skal det aftales med dem.50
Rambøll har under hele byggeperioden en mand på pladsen i form af MarkusWiederholt. Han fører tilsyn deltager i byggemøder og er Rambølls øjne på pladsen.Herunder f<strong>in</strong>des råhusentreprisen med Erik Jensen (Erik J.)og Erik Rasmussen (ErikR.). Deres titel må betegnes som værende formænd / byggeledere for Hansson &Knudsen. Deres funktion er, at få bygget til tiden og deres ”overordnede” er MarkusWiederholt. Under dem f<strong>in</strong>des der en række medarbejdere der kan betegnes somsjakbajser. Disse sjakbajser har en håndfuld medarbejdere under sig og det er typisksjakbajserne der videregiver <strong>in</strong>formation til Erik J. eller Erik R. når der opståruforudsete hændelser.Det er også typisk sjakbajserne der har en dialog med byggelederne og de opholder sigjævnligt i skurvognen i løbet af dagen.Figur 11 – Organisationsdiagram over <strong>byggepladsen</strong>[Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]51
8.2.3 AktørerSom beskrevet i teori afsnittet, er det <strong>in</strong>dividet der tilfører byggeriet værdi,transformerer data og genererer <strong>in</strong>formation til viden. Hvis et opsaml<strong>in</strong>gssystem skal<strong>in</strong>tegreres og samspille med resten af organisationen, så er der behov for, at def<strong>in</strong>ere etsæt roller specifikt til dette system. Det skal gøres, fordi der ikke kan tillæggesaktiviteter der vedrører opsaml<strong>in</strong>gssystemet ovenpå den eksisterendeorganisationsstruktur.Det er derfor nødvendigt og relevant, at f<strong>in</strong>de ud af hvilke roller der kan <strong>in</strong>tegreres iorganisationen.Det er derfor vigtigt, at organisationen tager still<strong>in</strong>g til, hvilken strukturopsaml<strong>in</strong>gssystemet skal have, således at rollerne kan blive præciseret og blivebeskrevet. Det er derfor ledelsens ansvar, at skabe den bedste grobund for, at denvidendel<strong>in</strong>g der højst sandsynligt f<strong>in</strong>der sted kan bibeholdes. Ledelsen skal samtidigfremme videndel<strong>in</strong>gen, så en opsaml<strong>in</strong>g af viden til opsaml<strong>in</strong>gssystemet kan f<strong>in</strong>de stedog derved skabe de bedst mulige vilkår for at overleve i virksomheden. For hvis der<strong>in</strong>gen videndel<strong>in</strong>g f<strong>in</strong>der sted, kan der ikke opsamles viden til brug iopsaml<strong>in</strong>gssystemet.8.2.4 Omverdenen (Fysiske rammer)De fysiske rammer omkr<strong>in</strong>g Hansson & Knudsen er for de timelønnede (håndværkerne)meget skiftende. Det er normal kutyme, at folk bliver flyttet fra byggeplads tilbyggeplads. Mandskabet placeres der hvor der er behov for mandskabets kompetencerlige nu og der flyttes frit mellem virksomhedens projekter. Det resulterer derfor i, atenkelte fagområder er underbemandet og de faggrupper er derfor mere udsat for flytn<strong>in</strong>gog skiftende projekter end andre.Hovedkontoret er beliggende i Odense, altså centralt på Fyn og størstedelen af Hansson& Knudsen`s aktiviteter foregår på Fyn.Udover hovedkontoret i Odense, er der på større byggesager opstillet en skurvogn, hvorbyggelederen(e) bliver placeret sådan, som det er tilfældet ved SDU40. Det gøres, påprojekter af en hvis størrelse, hvor Hansson & Knudsen føler behov for, at det ergunstigt at have en byggeleder på <strong>byggepladsen</strong> størstedelen af tiden.Der sker en videndel<strong>in</strong>g på alle arbejdspladser hele tiden og denne positive udvikl<strong>in</strong>gskal forsætte samtidig med, at der opsamles viden. Det er derfor vigtigt, at skabe debedste rammer for at denne videndel<strong>in</strong>g systematiseres og at videndel<strong>in</strong>g f<strong>in</strong>der sted.8.2.5 TeknologiUnder projektet er byggelederne fra Hansson & Knudsen udstyret med et 3G modem, såder er mulighed for at tilgå <strong>in</strong>ternettet ude fra <strong>byggepladsen</strong>. Det giver byggelederne52
mulighed for, at læse, skrive og svare på de mails, der er relevante for projektet og somkræver omgående opmærksomhed.Denne løsn<strong>in</strong>g giver ikke byggelederne på <strong>byggepladsen</strong> mulighed for, at gå på Hansson& Knudsen’s <strong>in</strong>tranet. Byggelederne kan derfor ikke rekvirere <strong>in</strong>terne dokumenter udenat være i kontakt med hovedkontoret i Odense, hvor de skal have en medarbejder til, atf<strong>in</strong>de dokumentet frem. De kan også selv tage bilen og køre forbi hovedkontoret, men såspildes værdifuld tid på <strong>byggepladsen</strong>.Løsn<strong>in</strong>gen med et 3G modem er fleksibel og kræver <strong>in</strong>gen faste <strong>in</strong>stallationer. Daløsn<strong>in</strong>gen ikke er permanent er den ikke afhængig af byggeperioden og kan bruges ialle slags projekter.Hansson og Knudsen har ikke noget <strong>in</strong>tranet, men et netværksdrev. Hansson ogKnudsen har <strong>in</strong>gen <strong>in</strong>tranethjemmeside hvor der kunne ligge <strong>in</strong>formationer til gavn forderes medarbejdere på byggepladserne. Dette besværliggør fremskaffelsen af flere<strong>in</strong>terne dokumenter såsom aftalesedler, budgetter<strong>in</strong>gsfiler, og i det hele taget filer. Dermangler også en dokumentstruktur der kunne have gavnlig effekt på udarbejdelsen afdisse budgeter<strong>in</strong>gsfiler.Der er <strong>in</strong>gen overordnet dokumentstruktur, der skal følges af byggeledere ogbyggelederne kan derfor udføre opgaverne på deres egen måde. Dette kan have storekonsekvenser på budgetopfølgn<strong>in</strong>gen, da denne ikke eksisterer. Hovedkontoret harderfor <strong>in</strong>gen mulighed for at følge en byggesags forløb. Det følger man op på, nårbyggeriet er afleveret. Denne arbejdsmetode kan have store økonomiske konsekvenserfor entreprenøren, da nogle områder af en byggesag kan løbe løbsk og komme ud afkontrol, <strong>in</strong>den problemet opdages. [Appendiks 4]8.2.6 VidentyperDer er flere måder, hvorpå ny viden kan tilegnes, men igennem <strong>in</strong>terviews ogobservationer på SDU40 åbenbares det, hvor lidt ny viden der bliver tilførtmedarbejderne. Internettet må i dag betegnes som den letteste og hyppigste form fortilegnelse af ny viden. Der søges på emner via google og så ses der om der kommernoget relevant frem.På materielområdet kommer der tit sælgere forbi på byggeplasden med både nytmateriel og reklamer, så på det område, bliver der fulgt godt med om hvad der sker pådet område.Herunder bliver der også anvendt mail i stor udstrækn<strong>in</strong>g, det er dog begrænset hvormeget det bliver brugt til specifik viden anskaffelse.Den eksplicitte viden figurer ikke så voldsomt i virksomheden, da der ikke f<strong>in</strong>des såmange standardiserede dokumenter og databaser. Et af de helt store problemer er, at deikke samler den eksplicitte viden op i enten en database eller et andet passende sted. Et53
godt eksempel er økonomistyr<strong>in</strong>gen, alle byggelederne kan have deres eget program,dette betyder, at den implicitte viden ikke opsamles i et økonomistyr<strong>in</strong>gsprogram derkan omdanne den til eksplicit viden. Et godt eksempel på en transformation af viden er,at når en byggeleder tegner en ny løsn<strong>in</strong>g så skal den godkendes af den ansvarligebyggeleder (Markus Wiederholt). Rambøll kræver nemlig at entreprenøren tegner deresløsn<strong>in</strong>ger så disse tegn<strong>in</strong>ger kan digitaliseres og <strong>in</strong>dgå i as-build tegn<strong>in</strong>gssættet.Disse løsn<strong>in</strong>ger kunne med fordel også <strong>in</strong>dgå i videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet hos Hanssonog Knudsen. Disse løsn<strong>in</strong>ger <strong>in</strong>deholder en høj grad af viden og kan derfor <strong>in</strong>dgå direktei opsaml<strong>in</strong>gssystemet samtidig med, at løsn<strong>in</strong>gerne er gennemprøvet.8.2.7 <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>Med hensyn til erfar<strong>in</strong>g og kompetencer hos medarbejderne, er den enkelte medarbejderbevidst omkr<strong>in</strong>g brugen af det og samtidig bevidst om, at dette gør den enkelte bedresom medarbejer. Medarbejderne kan sagtens se fordelene ved videndel<strong>in</strong>g og brugeridag en ustruktureret form for videndel<strong>in</strong>g. Der synes dog stadig lang vej fra at anvendedet ustruktureret til at anvende det systematisk.Denne mangel på opsaml<strong>in</strong>g gør, at virksomheden ikke kan <strong>in</strong>ddrage den viden deløbende oparbejder til, at ændre deres procedurer <strong>in</strong>denfor både det byggemæssige samti det økonomiske aspekt. Da virksomheden ikke videnopsamler fra projekt til projektkan det have store økonomiske omkostn<strong>in</strong>ger at være en virksomhed baseret påustruktureret viden.Et kommende opsaml<strong>in</strong>gssystem kunne med fordel være suppleret med mulighed for, atuploade filer, og brugerne af opsaml<strong>in</strong>gssystemet skal kunne downloade disse filer. Enmulighed er at <strong>in</strong>tegrere det, så det er en naturlig del, af en <strong>in</strong>tranet side.Hvis man udarbejdede en <strong>in</strong>tranet side kunne man i starten anmode medarbejderne til, atklikke sig forbi forsiden/ søgefunktionen til opsaml<strong>in</strong>gssystemet. Hvis denne <strong>in</strong>tranetside var let tilgængelig og let at anvende kunne det måske sætte tankerne i gang hosmedarbejderne. Det er vigtigt at være bevidst om gentagelseseffekten, således, atmedarbejderne blev gjort opmærksom på, at dette opsaml<strong>in</strong>gssystem f<strong>in</strong>des. Det kanvære med til at skabe nogle gode arbejdsmetoder, der via gentagelser bliver <strong>in</strong>darbejdeti medarbejderne der resultere i bedre kvalitet og et hurtigere arbejdstempo. Dennegentagelseseffekt kan ske på baggrund af de <strong>in</strong>puts der f<strong>in</strong>des i opsaml<strong>in</strong>gssystemethvor på metoder er opsamlet således, at disse kan foretages efter samme pr<strong>in</strong>cip. På denmåde kan der opnås gentagelseseffekt.Mulighederne for videndel<strong>in</strong>g i SDU40 er mangfoldige. Der er gennem <strong>in</strong>terviews ogløbende spørgsmål blevet sat fokus på hvad medarbejderen kunne gøre i netop hanstilfælde for, at øge mulighederne for en succesfuld videndel<strong>in</strong>g. Der er blevet spurgt <strong>in</strong>dtil de t<strong>in</strong>g der er gennemgået i kapitel 6.54
Der er kommet gode tilbagemeld<strong>in</strong>ger på hvordan medarbejderne gerne så etvidenopsaml<strong>in</strong>gssystem i deres virksomhed.Heriblandt mulighederne for at blive præmieret ved gode <strong>in</strong>dberetn<strong>in</strong>ger til etkommende videnopsaml<strong>in</strong>gssystem. Det kunne øge motivationen hos nogle typer afvirksomhedens medarbejdere, men samtidig også starte en <strong>in</strong>tern konkurrence, der vilkunne gavne alle virksomhedens medarbejdere med ny viden.Da det hovedsageligt er den faglige viden, der skal bruges ved problemløsn<strong>in</strong>g med enbyggeleder, er det den type af viden der skal udgives til medarbejderne. Den type afviden er karakteriseret ved, at den nedfældet i fagtidsskrifter og håndbøger og gennemtale opnås den nye type af viden gennem enten uddannelse eller sparr<strong>in</strong>g med kolleger.Da medarbejdernes job består af fysisk arbejde i et samarbejde og tiden væk fraarbejdsstationen er sparsom ud over frokostpauserne, så kan det være svært for dem, atfå ny viden gennem enten fagtidsskrifter eller håndbøger. Det kan derfor være en fordelat det skal ske gennem tale og sparr<strong>in</strong>g medarbejdere imellem. Efteruddannelse kanvære en mulighed for nogle, men et formaliseret uddannelsesforløb kan ofte ikke værepå forkant af den nyeste viden og genererer derfor i mange tilfælde ikke ny viden tilmedarbejderne. Ved <strong>in</strong>dlær<strong>in</strong>g af nye arbejdsmetoder kan uddannelse af medarbejdernevære givtigt. Det kan være enkelte medarbejdere der via nye arbejdsområder kunnehave gavn af et par dages <strong>in</strong>tensivt kursus i det grundlæggende <strong>in</strong>denfor det nye område.Det vil skabe et godt bredt fundament og en bredere og mere fleksibel arbejdsstyrke<strong>in</strong>ternt hvor bredden af projekter kunne imødekommes, så enkelt faggrupper ikke vilvære underbemandet i virksomheden.8.2.8 VidenledelseVidenledelse er ikke et begreb medarbejderne kender til på <strong>byggepladsen</strong> og selvom detmåske hedder noget andet i deres term<strong>in</strong>ologi, så bliver det ikke praktiseret. Det enesteder praktiseres som m<strong>in</strong>der lidt om videnledelse er et møde, der bliver afholdt hver 14.dag for alle virksomhedens byggeledere. Disse byggemøder afholdes på skift på deforskellige byggepladser i organisationen. Byggemødet er i pr<strong>in</strong>cippet et frirum fraarbejdet, hvor der kan diskuteres nye tiltag <strong>in</strong>denfor alle områder af byggebranchen medrelevans for resten af byggelederne. Der er dog ikke mødepligt, så der er flere afbyggeledere der ikke møder op og det kan dæmpe motivationen hos flere af de andrebyggeledere. Derved bliver der ikke overført relevant viden byggelederne imellem ogder er dermed risiko for, at der bliver fundet på løsn<strong>in</strong>ger som allerede er blevetanvendt. Byggelederne har derfor vanskeligt ved at få faglig sparr<strong>in</strong>g hvilket betyder, atallerede erhvervet viden ikke gøres explicit.Ifølge den beskrevne teori i teori afsnittet er der tilsyneladende alle de fordele til stede iorganisationen som blev omtalt som fordele ved videnledelse. Der er derfor <strong>in</strong>gen grundtil ikke at bruge tid og penge på, at udføre videnledelse i Hansson & Knudsen. Så kort55
sagt burde der ud over videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet også blive udfærdiget envidenledelsesstrategi der kan gavne virksomhedenHvis man skal tale om virkelige og virtuelle værksteder, er det svært at komme påvirtuelle værksteder i ordets forstand. Det er det, idet medarbejderne ikke har let adgangtil en computer og deraf adgang til <strong>in</strong>ternettet på arbejdspladsen. Deres virtuelleværksted må derfor betegnes at være skurvognen, som er beregnet til omklædn<strong>in</strong>g ogspisn<strong>in</strong>g. Der kommer ikke nogen byggeleder forbi og det der bliver talt om der<strong>in</strong>de har<strong>in</strong>gen direkte forb<strong>in</strong>delse til virksomhedens ledelse eller deres overordnede. Det er ogsåbegrænset hvad der kan stilles til rådighed for medarbejderne i forb<strong>in</strong>delse medudvikl<strong>in</strong>gen af nye virtuelle værksteder. Dog kunne skurvvognen for medarbejdernevære et ideelt sted at udvikle det allerede eksisterende virtuelle værksted. Der kunneopsættes en bærbar computer med direkte forb<strong>in</strong>delse til videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet. Detkunne fremme forankr<strong>in</strong>gen af systemet og stille medarbejdernes nysgerrighedsamtidige med det kunne resultere i diskussion og sparr<strong>in</strong>g af emner der er beskrevet iopsaml<strong>in</strong>gssystemet.Det virkelige værksted, hvor der skal opnås mål og faktiske resultater, er <strong>byggepladsen</strong>.Medarbejderne er hele tiden under pres idet de skal nå det der er planlagt og deresarbejdsdag er derfor meget fastlagt i rut<strong>in</strong>er og arbejdsmetoder. Det kan der som sådanheller ikke laves om på, men det er vigtigt at vide, hvor medarbejderne har deresvirtuelle værksted. Det er det, fordi det er området og tidspunktet hvor der ikke bliversat spørgsmålstegn ved det medarbejderne gør og deres frirum i arbejdsdagen. Det erderfor vigtigt at bibeholde dette frirum til medarbejderne også for at opnå resultater i detvirkelige værksted.8.2.9 VidenkilderVidenkilder er måder hvorpå ens medarbejdere kan opkvalificere sig eller udvide dereshorisont på forskellige områder. Det er derfor en god ide, at give dem gode mulighederfor, at tilegne sig viden både på og udenfor arbejdstiden.Ifølge Jan Hansen benytter han selv <strong>in</strong>ternettet i en vis udstrækn<strong>in</strong>g når han skal have nyviden omkr<strong>in</strong>g sit arbejde. Dog bliver det benyttet i en ustruktureret form, da han ikkebruger nogen speciel hjemmeside, men søger på google.com efter det han søger.[Appendiks 4]Jan Hansen kan derfor ikke styre afsenderen på den viden han får oparbejdet. Han kanvære kommet hen på en hjemmeside, hvor den viden der præsenteres ikke er valideretog derfor måske forkert. Jan Hansen efterspørger derfor en side, hvorpå der kunnefremgå nyheder fra de respekterede hjemmesider der gavner den danske byggebrancheheri blandt Arbejdstilsynet, BYG-ERFA, SBI, BAR o.lign. Derved skulle han kunbesøge én hjemmeside og afsenderen er troværdig.Dette kunne gavne Jan og de andre medarbejdere, der bef<strong>in</strong>der sig i samme situation,som Jan [Appendiks 4]56
8.2.10 Viden i sammenhæng med casestudietViden i denne rapport skal forstås på den måde, at det kan være viden omkr<strong>in</strong>g enoptimeret byggemetode / arbejdsgang, men også andre t<strong>in</strong>g der vedrører en byggeplads.Det kan være spørgsmål omkr<strong>in</strong>g økonomi, brug af specielt materiel, produkter o. lign.Det er kort sagt, alt hvad der kan påvirke en byggeplads, sådan at der bliver tilført enværdi, som kan have relevans for andre medarbejdere.Viden er som skrevet tidligere i rapporten beskrevet som <strong>in</strong>formation tilført erfar<strong>in</strong>g.Det er denne erfar<strong>in</strong>g opsamlet på forskellige områder, der er <strong>in</strong>teressant at videndele.Der kan være medarbejdere under både byggeprocessen og virksomheden der manglererfar<strong>in</strong>g eller værktøjer <strong>in</strong>denfor specifikke emner. Det er den viden der skal opsamlesog mangfoldiggøres til disse medarbejdere.8.2.11 Opsummer<strong>in</strong>gDer er nu blevet afdækket en lang række områder i casevirksomheden der gør, at det nuer muligt at begynde udvikl<strong>in</strong>gen af en videnopsaml<strong>in</strong>gsmodel. Denne model skullegerne være med til at tage hånd omkr<strong>in</strong>g de områder der kræver en forbedr<strong>in</strong>g således atmedarbejderne nemmere kan få adgang til den viden de mangler under en byggeproces.57
9 Udvikl<strong>in</strong>gsmodel til opsaml<strong>in</strong>gssystemDette kapitel har til formål at beskrive udvikl<strong>in</strong>g af et opsaml<strong>in</strong>gssystem efter brug af enmetodik fra konceptuel modell<strong>in</strong>g. Denne metodik kommer igennem begreber somceontextuel <strong>in</strong>quiry, workflow modeller, storyboard<strong>in</strong>g mv. Denne metodik skal på engod og struktureret måde grundlægge udvikl<strong>in</strong>gen af et opsaml<strong>in</strong>gssystem.I dette kapitel vil der blive udviklet en model til et opsaml<strong>in</strong>gssystem til brug under enbyggeproces. Dette system skal kunne hjælpe med til at medarbejderne, der er til stedeunder en byggeproces, skal kunne <strong>in</strong>dberette viden til en fælles videnbank. Hvordandette system skal se ud og fungere er ud fra hvad medarbejderne på <strong>byggepladsen</strong> vedSDU40 har fortalt gennem <strong>in</strong>terviews, observationer og supplerende spørgsmål samtanalyserne om videndel<strong>in</strong>g, videnledelse mv.Alle de observationer der er foretaget under opholdet på <strong>byggepladsen</strong> SDU40 samt<strong>in</strong>terviews og samtaler har ført til, at der nu kan udvikles en model til videnopsaml<strong>in</strong>gud fra den profil virksomheden har og de behov brugerne f<strong>in</strong>der vigtige. Det har derforværet nødvendigt, at f<strong>in</strong>de en god struktureret og respekteret metodik for udvikl<strong>in</strong>gen afen sådan model. Derfor er der valgt at benytte konceptuel modeller<strong>in</strong>g, der netop kanbenyttes til udvikl<strong>in</strong>g af et nyt IKT system ud fra flere parametre. Det kræver <strong>in</strong>genkompetencer i programmer<strong>in</strong>g, men kræver <strong>in</strong>dsigt og afdækn<strong>in</strong>g af de behov detfremtidige IKT system skal <strong>in</strong>deholde.9.1 Udvikl<strong>in</strong>gs metodikEn kontekstuel model er en prototype af et IKT system der bliver identificeret ud frabrugerbehovene og er formaliseret i relation til et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem underbyggeprocessen. Kontekstuel design er en metode udviklet af Beyer og Holtzblatt[Beyer, 1998]der handler om, at <strong>in</strong>dsamle og forstå det data der kommer fra feltstudier,til at designe et software baseret produkt. Denne metode er blevet benyttet som etvigtigt værktøj til at <strong>in</strong>dsamle det rigtige <strong>in</strong>put til system specifikationerne.Den kontekstuelle design metode er bruger centreret og følgende teknikker bliverbenyttet ud fra metoden i Hugh Beyer og Karen Holtzblatts bog, Contextual Design[Beyer, 1998]:Kontekstuel undersøgelse(Contextual <strong>in</strong>quiry)Arbejdsmodeller (Work-modell<strong>in</strong>g)Konsolider<strong>in</strong>g(Consolider<strong>in</strong>g)Arbejds redesign og visioner<strong>in</strong>g(Work-redesign and vision<strong>in</strong>g)58
Storyboard<strong>in</strong>g(Storyboard<strong>in</strong>g)Brugermiljø design(User environment design)Mock-up (Mock-up)44Bruger test (Putt<strong>in</strong>g <strong>in</strong>to practice)9.2 Kontekstuel undersøgelse(Contextual <strong>in</strong>quiry):Der er under hele projektperioden foregået en kommunikation mellem rapportskriverenog <strong>byggepladsen</strong>. Det blev senere aftalt, at rapportskriveren havde en fast dag på<strong>byggepladsen</strong> for dels, at udtrække relevant data i form af <strong>in</strong>terviews medmedarbejderne, men også for at få et bedre overblik over, hvilke problemer der opstårude på en byggeplads under byggeprocessen gennem observation.For at kunne give et bredt billede af videnudveksl<strong>in</strong>g under en byggeproces, er derstillet spørgsmål til flere forskellige typer medarbejdere. Der i blandt en byggeleder ogen teamleder.Nedenstående figur viser hvilken niveauer der er blevet brugt til den videre udvikl<strong>in</strong>g.Der er i denne case bevidst blevet benyttet to niveauer for at komme <strong>in</strong>d til sagens kernefor at komme i dialog med de medarbejdere der har f<strong>in</strong>grene på pulsen og derved enstørre <strong>in</strong>dsigt i hvad der er behov for.Figur 12 – Ledelses niveauer i Hansson & Knudsen [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Gennem undersøgelse af teorien bag viden er kendskabet til hvilken viden samt hvordanman bedst muligt kan videregive denne viden blevet markant bedre. Selvfølgelige varder en formodn<strong>in</strong>g om, hvilken type viden det var, men det er blevet bekræftet gennemsamtaler med medarbejderne på <strong>byggepladsen</strong>.Det er nu klart, at det er den tavse viden (implicit) der står for størstedelen af den vidensom medarbejderne og faktisk for menneskers viden. Det er derfor vigtigt, at se hvilke59
værktøjer der foreligger for, at kunne omdanne den tavse viden til synlig (eksplicit)viden, så denne viden kan mangfoldiggøres.Observeres <strong>byggepladsen</strong> og undersøges byggebranchen, så er det normalt at oplær<strong>in</strong>gsker igennem et lærl<strong>in</strong>g-mester forhold. Hvis denne form for viden skal kategoriseres vilden hører under socialiser<strong>in</strong>g fra SECI-modellen[5.1.1.1 Socialiser<strong>in</strong>g].Med udgangspunkt i SECI-modellen går implicit viden til implicit viden og dervedvanskeliggøres en lagr<strong>in</strong>g af denne viden.Hele essensen i dette system, er at gøre den implicitte viden til eksplicit, så den videnkan bruges og lagres til senere brug. Det er derfor en udfordr<strong>in</strong>g, at få medarbejderne til,at omdanne deres implicitte til eksplicit viden.For at systemet skal blive en god løsn<strong>in</strong>g, er det vigtigt med bruger<strong>in</strong>ddragelse tiludformn<strong>in</strong>g af systemet.Der er derfor blevet udarbejdet et spørgeskema der skal hjælpe med til at afklare nogleaf de problemstill<strong>in</strong>ger, der er ved udvikl<strong>in</strong>g af et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem.Herunder kan er nævnt et uddrag af de spørgsmål som er blevet stillet på <strong>byggepladsen</strong>.De resterende spørgsmål kan ses besvaret sidst i rapporten under appendiks. Herudoverer der foretaget observationer og samtaler som tillige <strong>in</strong>dgår i udvikl<strong>in</strong>gen afvidenopsaml<strong>in</strong>gssytemet9.2.1 SpørgsmålHer vil der være en opsummer<strong>in</strong>g af spørgsmålene der er blevet stillet i forb<strong>in</strong>delse medtilblivelsen af udvikl<strong>in</strong>gsmodellen til et opsaml<strong>in</strong>gssystem.Selve spørgsmålene samt svar kan ses i appendiks 4. Deres svar på spørgsmålene vil<strong>in</strong>dgå i det videre forløb med udvikl<strong>in</strong>gen af et opsaml<strong>in</strong>gssystem til <strong>byggepladsen</strong>.Opsummer<strong>in</strong>gen er delt op efter hvilken funktion vedkommende har på <strong>byggepladsen</strong>fordi, at behovene og synet på en videnbank nødvendigvis ikke vil være ens.Byggeleder:- Skal være nemt- Input skal kontrolleres (Har været udsat for latterlige <strong>in</strong>put fra tidligere arbejde)- Videnbank analogt på papir til skurvvognen for et hurtigt opslag- God ide at <strong>in</strong>dscanne og maile forslag til pågældende medarbejder der står for<strong>in</strong>put60
Håndværker(sjakbajs):- <strong>in</strong>gen brugerbetal<strong>in</strong>g (vil ikke betale for det)- Sortere brugere efter anc<strong>in</strong>itet- Præmiere / hædre <strong>in</strong>put fra medarbejdere (skab en motivation)- Supplere videnbanken med <strong>in</strong>formation fra AT, SBI, TI, o. lign sider- Kontrollere <strong>in</strong>putDer er flere elementer fra de to fra <strong>byggepladsen</strong> der går igen, nemlig at det skal værenemt at bruge. Det er ikke åbenlyst naturligt for en håndværker at anvende computerhvorfor et simpelt brugerniveau kan være nøglen til, at få håndværkerne til at benyttesystemet.Der er også enighed omkr<strong>in</strong>g, at kontrollere det <strong>in</strong>put der skal tilføjes tilopsaml<strong>in</strong>gssystemet. Det skal være konkret og brugbart viden som benyttes i dereshverdag og budskabet skal være klart og kort beskrevet dog så fyldestgørende at detgiver men<strong>in</strong>g.Nedenstående model fortæller om hvordan blandt andet viden bliver opsamlet (capture)og de videre processer for at kommer til en modtager. Det er den metode den første ikkeformaliseret model er blevet skabt ud fra.Figur 13 –livscyklys for videndel<strong>in</strong>g [Per Christiansson]I hovedtræk går systemet ud på, at opsamle (capture) viden fra <strong>byggepladsen</strong> underbyggeprocessen. Herefter skal den viden der er blevet opsamlet lagres (store) for, atkunne ændres, sættes i system, bruges i sammenhæng mv. (manipulate). Når denneviden er lagret og anvendt i den rette kontekst, sat i system og denne viden skal kunneudtrækkes igen ved fx, at fremvise viden på en ny måde. Det kan f.eks. være en specifikviden, der er blevet opfanget og lagret i databasen ved hjælp af tekst og billeder, bliverfremvist igen i form af en animation der skal præsentere viden i en ny form. Det kan61
være givtigt i tilfælde, hvor brugerne kan have gavn af en anden <strong>in</strong>dgangsv<strong>in</strong>kel på denviden eller det kan være supplerende viden der kan <strong>in</strong>tegreres i databasen eller hvorbudskabet vil fremstå mere tydeligt ved, at bruge en anden repræsentationsform. Denreprænsentationsform skal til gode se de personer der er enten mere auditive ellervisuelle. Det gør at der forhåbentlig gerne skulle være en reprænsentations form derpasser til den enkelte medarbejder således at reprænsentations formen ikke afholdermedarbejderne for at bruge et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem.9.2.2 Fra idé til ikke formaliseret modelFor at denne konceptuelle model kan tilvejebr<strong>in</strong>ges er en løbende dialog med<strong>byggepladsen</strong> nødvendig. Før en konceptuel model kan udarbejdes er der flere faser derskal behandles før en givtig model kan skabes. Figur 12 viser en arbejdsmodel forhvordan det er muligt, at komme fra ide til en konceptuel model og dens processerefterfølgende.Det hele starter i den virkelige verden, hvor der besluttes at udvikle et IKT system.Derefter def<strong>in</strong>eres en række systemegenskaber der skal ligge til grund for selvesystemet. Det kan være hvilke muligheder skal systemet <strong>in</strong>deholde, altså hovedtræk forhvad og hvilke egenskaber der skal være gældende for systemet.Figur 14 – From world to ICT systems, Per ChristianssonDef<strong>in</strong>itionen af systemet bliver kortlagt ved hjælp af blandt andet <strong>in</strong>terviews med<strong>in</strong>volverede parter på byggepladen. Måden hvorpå der kan laves konceptuelle modellerer blandt andet, rich pictures, m<strong>in</strong>d maps, IDEF0, UML osv.62
Før <strong>in</strong>terviewene den 17. november 2010 blev der udarbejdet et rich picture af enkonceptuel model. Formålet med et rich picture er at få feedback på designet af denne,da det giver en bedre feedback når der er blevet udarbejdet en skitse der skal tagesstill<strong>in</strong>g til og som kan tankerne i gang hos de <strong>in</strong>terviewede. Nedenstående figur 15 viseret rich picture af den ikke formel konceptuelle model og skitsen kan ses i større format iappendiks 4.CaptureStoreManipulateDeliveryTransferFigur 15 – Rich picture af den konceptuelle model [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]9.2.2.1 CaptureOpsaml<strong>in</strong>gen foregår på den måde, at enhver arbejder på <strong>byggepladsen</strong> er med til, atopsamle viden. Derfor kaldes arbejderne på denne skitse for ”videnopsamlere”. Dissevidenopsamlere deler den viden der bliver til eksplicit fra implicit viden. Denne videnskal derefter videregives til, en videnadm<strong>in</strong>istrator der kan være den samme person sombyggelederen, vedkommende der er ansvarlig for kvalitetssikr<strong>in</strong>gen eller en ildsjæl udepå <strong>byggepladsen</strong>.63
9.2.2.2 StoreVidenadm<strong>in</strong>istratoren gennemgår den <strong>in</strong>dsamlede viden fra videnopsamlerne, hvorefterdet <strong>in</strong>dsamlede materiale bliver kasseret eller godkendt. Dvs. den første sorter<strong>in</strong>g af<strong>in</strong>puts, sker allerede på selve pladsen. Det sker fordi videnadm<strong>in</strong>istratoren ofte haretfagligt kendskab til byggebranchen og derfor kan videnadm<strong>in</strong>istrator afgøre, om et<strong>in</strong>put er relevant eller ej. Den godkendte viden kan derefter overføres til videnbanken.Selve overførslen skal kunne ske på flere måder, men det kommer an på hvemvidenadm<strong>in</strong>istratoren er. Det mest hensigtsmæssige er, hvis den <strong>in</strong>dsamlede viden kan<strong>in</strong>dscannes og videresendes til, videnkoord<strong>in</strong>atoren.Videnkoord<strong>in</strong>atoren er kendetegnet ved en person der sidder på kontor og som harforudsætn<strong>in</strong>ger for at kunne systematisere den <strong>in</strong>dsamlede viden eller oplysn<strong>in</strong>ger. Detkan være <strong>in</strong>dskrivn<strong>in</strong>g af metadata eller opstill<strong>in</strong>g således, at det passer med systemet.Hvis der er behov for yderligere viden eller behov for, at data kan blive verificeret afenten en ekstern person eller en ekspert for området, så er det væsentligt, at denne videnerkendes <strong>in</strong>den, at <strong>in</strong>puttet bliver tilgængeligt for brugere af systemet.9.2.2.3 ManipulateEfter verificer<strong>in</strong>gen af det <strong>in</strong>dsendte, kan videnkord<strong>in</strong>atoren manipulere med den videnhvis der er behov for ændr<strong>in</strong>ger, der kan føre til en bedre forståelse eller hvor det givermen<strong>in</strong>g at ændre formatet. Det kan f.eks. være, at gøre en konstruktionstegn<strong>in</strong>g til en 3danimation for bedre at forklare problemstill<strong>in</strong>gen og gøre budskabet mere entydig.Ved at ændre formen af viden i systemet skabes flere muligheder for at anvende denviden der er <strong>in</strong>de i systemet.9.2.2.4 TransferUdtræk fra systemet skal også være så nemt som muligt, for at skabe en større platformfor brugerne af systemet. Udgangspunktet er, at det ikke kræver kendskab til lignendesystemer, for at kunne betjene dette. Det er derfor vigtigt at kortlægge, hvilkekundskaber <strong>in</strong>denfor it medarbejderne på <strong>byggepladsen</strong> har i forvejen. Det er derfor,vigtigt at brugerfladen afspejler brugernes kompetencer for at fremme brugen afsystemet.9.2.2.5 DeliveryOverdragelsen af outputtet fra systemet skal også være så gnidn<strong>in</strong>gsfrit så muligt. Dettekunne eventuelt gøres ved at undgå mange mellemled mellem systemet og arbejderen på<strong>byggepladsen</strong>.64
9.3 Arbejdsmodeller (Work-modell<strong>in</strong>g)Dette afsnit vil <strong>in</strong>deholde modeller der har relevans for dette projekt. Ifølgemetodikken[8.1] f<strong>in</strong>des der fem forskellige typer modeller og der er valgt at benytte treaf disse i dette afsnit. Dette for, at belyse omdrejn<strong>in</strong>gspunktet i hele opsaml<strong>in</strong>gssystemetog for at f<strong>in</strong>de ud af hvordan kommunikationen i en alm<strong>in</strong>delig byggeproces fungerer.Således, at opsaml<strong>in</strong>gssystemet kan så gnidn<strong>in</strong>gsfrit som muligt kan <strong>in</strong>dgå som ennaturlig del af kommunikationen på en byggeplads.9.3.1 Workflow modelHerunder kan ses en workflow model af kommunikationen på en byggeplads medomdrejn<strong>in</strong>gspunkt i byggelederen som i høj grad er med i størstedelen af alkommunikation på <strong>byggepladsen</strong> når det gælder beslutn<strong>in</strong>ger af enhver art.Figur 16 – Workflow model [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g] efter pr<strong>in</strong>cip fra Conceptuel modell<strong>in</strong>g65
Der er i hovedtræk fire forskellige typer af personer byggelederen har kommunikationmed under byggeprocessen på <strong>byggepladsen</strong>, SDU40. Det værende sig projekter<strong>in</strong>genmht. spørgsmål om tegn<strong>in</strong>gsmaterialet og til selve udførslen Alle ændr<strong>in</strong>ger i forhold tildet grundlæggende tegn<strong>in</strong>gsmateriale skal cleares gennem projekter<strong>in</strong>gens byggeleder.Dvs. det er kontaktpersonen for spørgsmål omhandlende projekter<strong>in</strong>g. Byggelederen erikke på pladsen hele tiden, men kan kontaktes en stor del af perioden derude og vildesuden være der under hele byggeperioden.Så er det byggelederens bagland i form af kontoret og byggelederens kolleger.Hovedkonteret er ansvarlig for al kommunikation med arbejdsgiveren der er denoverordnede for byggelederen eller en anden person i virksomheden. Det kan være medforespørgsler af eget materiel, bemand<strong>in</strong>g eller lignende.Leverandører kan <strong>in</strong>denfor niche områder være en god samarbejdspartner nårekspertisen ikke er stor nok på <strong>byggepladsen</strong>.Nogle leverandører har også ofte besøg på selve <strong>byggepladsen</strong> hvor leverandørerne vilsælge deres produkter, men i denne sammenhæng er det med henblik på ekspertvidenfra leverandører. Leverandører er også en vigtig kilde til viden af mere specifik karakterfx om et nyt produkt eller en ny arbejdsmetode. Leverandører kan også være en godsparr<strong>in</strong>g der kan komme med gode <strong>in</strong>put til, at gøre t<strong>in</strong>gene på en anden og måskesmartere måde. På SDU40 er leverandørerne flere gange blevet brugt af byggelederen(E.R.- Hansson og Knudsen) til, at anvende andre metoder i udførselsfasen. Enleverandør havde lavet statiske beregn<strong>in</strong>ger der senere blev godkendt af bygherren, såselve udførslen af dette delarbejde blev gjort mere enkelt. Til pågældende delarbejde varbeskrevet en metode der så godt ud på papiret, men som i praksis ikke fungerede retgodt.Håndværkerne på <strong>byggepladsen</strong> er nok de personer der besidder mest praktisk erfar<strong>in</strong>gog alle de erfar<strong>in</strong>ger der er lagret i disse medarbejdere, er den viden der primært skalomdannes fra implicit til eksplicit viden. Gennem sparr<strong>in</strong>g med byggelederen blivermeget erfar<strong>in</strong>g gjort eksplicit og det er nok primært gennem denne sparr<strong>in</strong>g, atopsaml<strong>in</strong>gen skal f<strong>in</strong>de sted. Sparr<strong>in</strong>g kan enten foregå på <strong>byggepladsen</strong>, i skurvogneneller et helt tredje sted.9.3.2 Fysisk modelModellen tager sit udgangspunkt på <strong>byggepladsen</strong>, fordi det er der hvorvidenopsaml<strong>in</strong>gssystemet skal bruges og brugerne er. Hvis et sådant system blevimplementeret ville den fysiske model overordnet have set sådan ud idet <strong>byggepladsen</strong>med vilje, ikke er blevet detaljeret. At <strong>byggepladsen</strong> ikke er detaljeret er fordi<strong>in</strong>dretn<strong>in</strong>gen af <strong>byggepladsen</strong> ikke har relevans for, brugen af systemet, dahåndværkerne ved spørgsmål eller problemer alligevel skal forbi skurvognen hvor66
yggelederen sidder og dette uanset om videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet bliver implementereteller ej.Figur 17 – Fysisk model før implementer<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Figur 17 viser et handl<strong>in</strong>gsforløb når der på en byggeplads opstår et løsn<strong>in</strong>gsproblem påen arbejdsstation. En arbejdsstation dækker over et område / sted hvor en håndværkerudfører et arbejde. Denne håndværker (sjakbajs) vil når han kommer udfor problemerhvad enten det er af byggeteknisk karakter eller materiel vil han opsøge s<strong>in</strong> formand /byggeleder (kan være den samme person). På overstående figur 16 er vedkommendesymboliseret med skuret idet, han i dette tilfælde(SDU 40) holder til i en skurvogn.I skurvognen eller på pladsen, afhængig af problemets karakter vil der blive drøftet hvorvidt problemet kan løses og på hvilken måde. I disse tilfælde på SDU40 har der væreten dialog omkr<strong>in</strong>g hvordan problemet bedst muligt kunne løses. Det er gjort ved, at tageeksempler fra tidligere projekter og deres almene byggetekniske viden og erfar<strong>in</strong>g.Medarbejderen og byggelederen bliver enige om en løsn<strong>in</strong>gsmodel medarbejderen skalpraktisere og medarbejderen, går tilbage til s<strong>in</strong> arbejdsstation.67
Den kommunikation der bliver anvendt forlader aldrig <strong>byggepladsen</strong>, med m<strong>in</strong>dre derbliver <strong>in</strong>ddraget kollegaer eller leverandører i deres drøftelser.Figur 18 – Fysisk model efter implementer<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Overstående figur 18 viser, det fysiske forhold ved en implementer<strong>in</strong>g af etvidenopsaml<strong>in</strong>gssystem. Det fremgår af overstående figur, at der nu sker t<strong>in</strong>g uden for68
yggepladsen, nemlig selve opsaml<strong>in</strong>gen af viden og udtræk fra videnbanken til<strong>byggepladsen</strong> igen efter behov.9.3.3 Artefakt modelEn artefakt model viser hvilke artefakter (objekt / proces) der bliver brugt før og eftervidenopsaml<strong>in</strong>gssystemet på <strong>byggepladsen</strong>. Det viste eksempel (figur 19) er medskurvognen der er omdrejn<strong>in</strong>gspunktet i flere af modellerne da størstedelen afproblemløsn<strong>in</strong>gen foregår der. Den nuværende situation på <strong>byggepladsen</strong> er, atbyggelederne og medarbejderne har en mobiltelefon til <strong>in</strong>tern og eksternkommunikation. I skurvognen f<strong>in</strong>des al projektmaterialet der bliver bygget efter og allerelevant <strong>in</strong>formation om projektet. Byggelederen er udstyret med en bærbar computermed et tilhørende 3G modem så det er muligt at tilgå <strong>in</strong>ternettet. Via computeren er dermulighed for at tjekke mail. Der står også en A4 pr<strong>in</strong>ter hvis der skal pr<strong>in</strong>tes noget udakut som ikke kan vente til der kommes til hovedkontoret.Figur 19 – Artefakt model før et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Figur 20 viser så hvad skurvognen skal være udstyret med hvisvidenopsaml<strong>in</strong>gssystemet skal blive en realitet. Hovedparten af udstyret skal ikkeudskiftes, der vil være et par tilføjelser heriblandt en scanner. Pr<strong>in</strong>teren kunne medfordel udskiftes med en multifunktionspr<strong>in</strong>ter hvori der sidder et scanner modul såledesat det er nemt at <strong>in</strong>dscanne forslag(<strong>in</strong>put) til et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem. Via den bærbarecomputer og 3G modemmet skal der være adgang til netværksdrevet (<strong>in</strong>tranettet)således, at der også kan tilføjes og tilgå videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet fra <strong>byggepladsen</strong>.Den sidste artefakt er en mobiltelefon med <strong>in</strong>dbygget kamera sådan at byggelederen kan69
tage billeder af t<strong>in</strong>g der er opstået på <strong>byggepladsen</strong> for lettere at kunne illustrere etforslag til videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet.Figur 20 - Artefakt model efter et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]9.3.4 Sekvens modelFigur 21 viser tr<strong>in</strong>ene igennem situation 1. Situation 1 består af et byggeteknisk problemder er kendt af byggelederen. Det er en situation der opstår flere gange dagligt på<strong>byggepladsen</strong> og må siges, at være et alm<strong>in</strong>deligt handl<strong>in</strong>gsforløb under en byggeprocesfør en implementer<strong>in</strong>g af et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem.Situation 1 skal illustrere hvordan et kendt problem kan blive opsamlet ividenopsaml<strong>in</strong>gssystemet, så det kan bruges senere på et andet projekt hvormedarbejderne ikke kender til problemstill<strong>in</strong>gen.70
Figur 21 – Situation 1 før videnopsaml<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Situation 2 på figur 22 viser endnu en situation på <strong>byggepladsen</strong> hvor der erkommunikation af flere omgange mellem en håndværker og byggelederen fordi de ikkekender til en løsn<strong>in</strong>g på det opståede, ukendte problem. Problemet der skal løse er afukendt karakter og de er derfor nødt til, at rette deres løsn<strong>in</strong>g <strong>in</strong>d af flere omgange pgafølgevirkn<strong>in</strong>ger. Denne situation skulle gerne br<strong>in</strong>ges ned på et m<strong>in</strong>imum, da der imange byggesager ikke er plads til, at lave ”forsøg” fordi det er et unikt byggeri ogderfor får medarbejderne kun en chance for, at gøre det rigtigt.71
Figur 22 – Situation 2 før videnopsaml<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]Det er nu tid til at se på de samme situationer igen, men med et implementeretvidenopsaml<strong>in</strong>gessystem. Det er nu muligt at se hvilken effekt dette system har i engiven situation. Det er på figur 23 nu muligt at se hvordan byggelederen skitserer deførste ideer til et nyt <strong>in</strong>put til videnbanken hvorefter den bliver <strong>in</strong>dberettet tilvidenbanken. Ideen er, efter <strong>in</strong>dberettet viden er blevet valideret på kontoret af envidenadm<strong>in</strong>istrator, efterfølgende er muligt for virksomhedens medarbejdere at tilgådenne viden. Det kræver dog et log<strong>in</strong> der bliver givet af virksomheden alt efteranciennitet.Som det fremgår af figur 23, kommer opsaml<strong>in</strong>gen som sådan ikke til at <strong>in</strong>fluere på denalm<strong>in</strong>delige håndværkers arbejdstid på pladsen idet byggelederen, er personen der<strong>in</strong>dberetter viden til den ansvarlige hjemme på kontoret. Byggelederen har i forvejen s<strong>in</strong>daglige gang i skurvognen. Byggelederen vil kunne <strong>in</strong>dberette i løbet af dagen <strong>in</strong>d imellem de mange andre gøremål. det vil sandsynligvis kunne ordnes på få m<strong>in</strong>utter,men det kommer vi til senere.72
Figur 23 – Situation 1 efter implementer<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]På figur 24 ses situation 2 i en sekvens hvordan videnbanken kan implementeres idagligdagen hos en byggeleder og medarbejder. Efter at en håndværker i sekvensenopsøger byggelederen for at få løst hans problem bruger de sammen videnbanken. Detteoutput fra videnbanken er med til at supplere deres samtale omkr<strong>in</strong>g en løsn<strong>in</strong>gsmodeltil problemet på <strong>byggepladsen</strong>. Situation2 skulle gerne afspejle en helt alm<strong>in</strong>deligsituation på <strong>byggepladsen</strong> om, hvordan en løsn<strong>in</strong>gsmodel bliver fundet.Omdrejn<strong>in</strong>gspunkter er skurvognen, hvor byggelederen sidder, men det kunne ogsåhave været løst på arbejdsstationen på byggepladen.73
Figur 24 – Situation 2 efter implementer<strong>in</strong>g [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]9.4 Konsolider<strong>in</strong>g(Consolider<strong>in</strong>g)I kontekstuel design metodikken er der beskrevet, hvordan ens noter, <strong>in</strong>terviews,observationer og test skal konsolideres og <strong>in</strong>ddeles efter et aff<strong>in</strong>itetsdiagram. Det er for,at formalisere specifikationer til et fremtidigt system på baggrund af ens observationer,74
noter, <strong>in</strong>terviews osv. De vigtigste <strong>in</strong>formationer er grupperet og <strong>in</strong>dsat i nedenståendeaff<strong>in</strong>itetdiagram. Udtalelserne mv. er derefter blevet <strong>in</strong>ddelt i kategorier for, at skabe etbedre overblik.Kategorierne er som følger; (M = muligheder, B = Barrierer)M / BBBM / BMBMM / BBOverordnede strategierHvis der skal laves en givende videnbank betyderdet, at de store aktører i byggebranchen skal gåsammen om detStrategiske alliancer mellem byggefirmaer ernødvendige ved projektbaserede videnbankerOrganisation og arbejdsprocesserVirksomheden skal se implicit viden som etkonkurrenceparameter i fremtidenOrganisationen skal ændres, så den supporterer envidenopsaml<strong>in</strong>gReduktion af byggefejl kan opnåsTeknologi og <strong>in</strong>frastrukturEn større <strong>in</strong>vester<strong>in</strong>g (computere, <strong>in</strong>tranet, <strong>in</strong>ternetopkobl<strong>in</strong>g) er nødvendig for, at kunne drage fordelaf den opsamlede videnMBBM / BMMMBMMail og browser anvendelse er kendte teknologier,så modstanden mod disse er begrænsetOpkvalicer<strong>in</strong>g af videnopsamlerne kan værenødvendigAlle byggepladser skal udstyres med <strong>in</strong>ternet ogcomputereMenneskelige ressourcerMedarbejderne skal ikke lide økonomisk ved, atbenytte/bidrage til en videnbank underbyggeprocessenMedarbejderne skal se videnopsaml<strong>in</strong>gen som ennødvendig for overlevelse i byggebranchenDer er chance for, at tabe den it-svage medarbejderi videnopsaml<strong>in</strong>genSynspunkter omkr<strong>in</strong>g en videnopsaml<strong>in</strong>g erforskellig blandt medarbejderne på en byggepladsViljen til, at benytte opsamlede viden under enbyggeproces blandt medarbejderne skal være tilstede75
MMBBBLysten til, at dele guldkorn blandt medarbejderneskal være til stedeIngen økonomisk konsekvens for de <strong>in</strong>volveredemedarbejdereGennem sparr<strong>in</strong>g skal opsaml<strong>in</strong>g af viden gøres tilen vaneEfteruddannelse af personalet kan være nødvendigDen ansvarlige videnopsamler skal have nye itkompetencer9.4.1 Opsummer<strong>in</strong>g på aff<strong>in</strong>itetsdiagrammetFor at udvikle et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem der skal fungere hensigtsmæssigt under enbyggeproces, er der flere elementer der kræver nye løsn<strong>in</strong>ger eller øget fokus.Set ud fra aff<strong>in</strong>itetsdiagrammet, skal følgende statements have øget fokus eller kræveren løsn<strong>in</strong>g:- Gennem sparr<strong>in</strong>g skal opsaml<strong>in</strong>g af viden gøres til en vane- Virksomhedens ledelse skal forstå implicit viden som et fremtidigt og visionærtkonkurrenceparameter- Viljen til at benytte opsamlet viden under en byggeproces blandt medarbejderneskal være til stede.De oplistede statements skal være klarlagt eller som m<strong>in</strong>imum skal der bruges tid på, atfå gjort dem til m<strong>in</strong>dst mulige barrierer før et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem skalimplementeres.9.5 Redesign og visioner<strong>in</strong>g(Work-redesign and vision<strong>in</strong>g)Det kontekstuelle design har ført til, at visionen omkr<strong>in</strong>g denne videnopsaml<strong>in</strong>gsmodeler, at den viden der bliver delt under en byggeproces, videst muligt og med relevansbliver opsamlet og gemt i en videnbank. Sådan at den viden kan manipuleres, så denændres til andre formidl<strong>in</strong>gsformer og kan mangfoldiggøres på flere måder end denmåde, det pågældende viden blev opsamlet på.Visionen er samtidig, at nedbr<strong>in</strong>ge gentagende fejl i byggeriet, ved brug af envidenbank.Her er nogle af de elementer, hvor et opsaml<strong>in</strong>gssystem kan være med til at gøre enforskel i tråd med visionen:76
M<strong>in</strong>imer<strong>in</strong>g af fejl under en byggeprocesMedarbejderne får opbygget flere kompetencerVed udskiftn<strong>in</strong>g af medarbejdere forsv<strong>in</strong>der vigtig viden ikke med<strong>in</strong>dividetM<strong>in</strong>imer<strong>in</strong>g af udgifter til udbedr<strong>in</strong>gGive løsn<strong>in</strong>gsforslag i situationer hvor der mangler erfar<strong>in</strong>gOvenstående er nogle af de positive statements, visionen omkr<strong>in</strong>g et opsaml<strong>in</strong>gssystemhar i henhold til det miljø det skal arbejde i. Udover dette skal det være et simpelt ogbrugervenligt opsaml<strong>in</strong>gssystem idet brugerne har sv<strong>in</strong>gende it kompetencer samtidigmed, at det miljø hvor systemet skal operere i, varierer hele tiden idet nye projekterbliver starter op og andre projekter bliver afleveret.9.6 Storyboard<strong>in</strong>g(Storyboard<strong>in</strong>g)Storytell<strong>in</strong>g er et godt værktøj til, at vise hvordan opsaml<strong>in</strong>gsystemet som helhed skalfungere i praksis og hvordan brugere skal benytter opsaml<strong>in</strong>gssystemet.Scene 1Det er begyndt at sne over <strong>byggepladsen</strong> som derogså bliver illustreret. Der står en skurvogn nederst ibilledet med påtryk ”BL”. Det er byggelederensskurvogn og er der hvor opkobl<strong>in</strong>gen tilvidenbanken står.Scene 2opstår.Der er frostvejr på <strong>byggepladsen</strong> og håndværkernestår ved hans arbejdsstation <strong>in</strong>den der ankommer enbetonlastbil med en bland<strong>in</strong>g beton. Opgaven er, atder skal støbes en ydervæg. Når betonen hærder,stiger temperaturen på betonen og hvis der er forkoldt fryser vandet til is og laver revner i betonen.Der skal derfor gøres noget, for at disse revner, ikkeScene 3Server Medarbejdere går derfor op til byggelederen for atdrøfte hvad der kan gøres og i hvilket opfang. Def<strong>in</strong>der sammen "videnbanken" hvor er der direkteopkobl<strong>in</strong>g. Der ligger et <strong>in</strong>put fra en lignende saghvor der bliver omtalt v<strong>in</strong>termåtter med lægter somet godt forslag. Det vil de også bruge i denne opgave77
idet de materialer der skal bruges allerede foref<strong>in</strong>des på deres byggeplads.Scene 4Ydermuren bliver derfor pakket <strong>in</strong>d i v<strong>in</strong>termåtterefter der er blevet støbt. Revner i betonen udgåshermed og der bliver <strong>in</strong>gen udbedr<strong>in</strong>ger i denneomgang.9.7 Design af brugermiljø(User environment design)Nu er data<strong>in</strong>dsaml<strong>in</strong>egn ved at være afsluttet i forhold til udformn<strong>in</strong>gen af et kommendeIKT system på skitse og forklar<strong>in</strong>gsniveau. Det er nu, at alle foregående punkter skalsamles til en egentlig specifikation af systemet.For at kunne opfylde storyboardet i foregående afsnit skal det IKT system der bliverbrugt til opsaml<strong>in</strong>g af viden under en byggeproces <strong>in</strong>deholde en lang række afkravspecifikationer. Det skal blandt andet <strong>in</strong>deholde; overblik over medarbejdere,projekter, brugerstyr<strong>in</strong>g samt en nem og overskuelig videnbank. Det skal også væremuligt at hente en lang række dokumenter, elektronisk, for at gøre det nemmere for isærnye byggeledere, at kunne tilpasse sig den eksisterende dokument struktur. Der skalvære mulighed for, at følge med i virksomhedens udvikl<strong>in</strong>g med hensyn til bådemedarbejder og projekt tilgang.Brugermiljø modellen er med til at strukturere overstående krav til et IKT systemgennem flere områder hvor der kræves fokus. Disse fokusområder er repræsenteret veden firkant der beskriver formål, funktioner, l<strong>in</strong>k til andre fokusområder, objekter ogmulige begrænsn<strong>in</strong>ger i forhold til fokusområdet.Hele ideen med dette brugermiljø model er, at fremtidige udviklere af dette IKT systemkan skabe sig et overblik over hvilke egenskaber og funktioner systemet skal <strong>in</strong>deholde.Fokusområderne er som følger:Forside:Dette er <strong>in</strong>dgangen til hele videnbanken, dog vil der være flere funktioner til, atunderstøtte brugen af systemet. Det er forsiden der l<strong>in</strong>ker resten af systemet sammen.Der vil også være mulighed for at logge sig <strong>in</strong>d i systemet således, at de rettigheder denenkelte bruger er blevet tildelt kan træde i kraft.Begrænsn<strong>in</strong>gen til at benytte systemet er adgang til <strong>in</strong>ternettet og / eller adgang til<strong>in</strong>tranettet.78
Søg:Dette er hjertet af systemet til benyttelse af videnbanken. Der vil være mulighed forflere slags søgn<strong>in</strong>ger, emnesøgn<strong>in</strong>g, grafisksøgn<strong>in</strong>g og simpel søgn<strong>in</strong>g via søgefelt samtat kunne se de sidste nye <strong>in</strong>puts i videnbanken. Herfra er der direkte l<strong>in</strong>k til den grafiskesøgn<strong>in</strong>g, der skal køre særskilt. Begrænsn<strong>in</strong>gen ved dette er, at manglende motivationhos brugerne kan betyde at denne del ikke anvendes i fuldt omfang.Projekter & organisation:Da systemet skal kunne håndtere alle virksomhedens projekter er det vigtigt, at al videnomkr<strong>in</strong>g kontaktpersoner, parter, ansvarlige for et givent projekt samt en oversigt overkollegaer med spidskompetencer er tilgængeligt.Nyheder:Det skal være nemt at nyheder spredes til alle medarbejderne i virksomheden. Det skalvære nemt for organisationen at berette om vundne licitationer eller at formidle enoplysn<strong>in</strong>g til resten af virksomheden. Det kan være her, at månedens medarbejder bliverhyldet eller her en ny medarbejder blive præsenteret for resten af virksomheden.Kontakt:Muligheden for at kontakte personerne bag systemet skal være til stede for både, atmodtage ris og ros, men det er også her, at supportdelen skal høre hjemme. Her skal derogså være en status omkr<strong>in</strong>g systemets helbredsmæssige tilstand i form af en driftsstatusi tilfælde af nedbrud.Dokumenter:Her skal det være overskueligt at hente, gemme og udskrive dokumenter.Dokumenterne har mere relation til selve virksomheden i form af standardformularer,skabeloner og deslige. Virksomhedens medarbejdere skal have let adgang til dedokumenter der bliver benyttet.Det skal være med til at skabe en bedre struktureret tilgang til elektroniske dokumenterunder en byggeproces.Tilføj / redigere:Her skal de medarbejdere der har lyst til at <strong>in</strong>dberette ny viden til videnbanken havemulighed for at gøre det her. Det skal være muligt at redigere i egne uploadede forslagsamt se status over egne <strong>in</strong>dsendte forslag. Det er her, den valider<strong>in</strong>gsansvarlige skalf<strong>in</strong>de de <strong>in</strong>puts der skal kontrolleres og uploades i det endelige system.Grafisk søgn<strong>in</strong>g:Det er her muligt at lave en grafisk søgn<strong>in</strong>g i videnbanken. Det skal være en illustrationaf en byggeplads med mulighed for, at trykke på t<strong>in</strong>gene og de mest alm<strong>in</strong>delig forslagskal herefter dukke op. Det er uden tvivl det punkt i systemet der vil blive mest79
vanskelige og omkostn<strong>in</strong>gstunge, men hvis det kommer til at fungere har det potentialettil at blive en succes.Opsætn<strong>in</strong>g:En adm<strong>in</strong>istrator skal have mulighed for løbende at ændre i systemet hvad enten dethandler om bruger- projekt eller medarbejderændr<strong>in</strong>ger. Den daglige vedligeholdelseskal løbende foregå her. Det kan være opsætn<strong>in</strong>g af ansvar og roller til et nyt projekt,eller en nyhed er kommet til.Kvalitetskontrol:Det skal være med til at hjælpe videnadm<strong>in</strong>istratoren med, at gøre valider<strong>in</strong>gen af nye<strong>in</strong>put overskuelig. Det er her alle ændr<strong>in</strong>ger til og fra videnbanken skal foregå. Det skalvære muligt, at ændre eller tilføje ny viden.80
Figur 25 – Design af brugermiljø af et fremtidigt videnopsaml<strong>in</strong>gssystem. Frit efter [Sørensen, 2009]81
9.8 Mock-upOverstående model af systemet kan illustrativt ses på nedenstående figur 25 der er engrafisk fremstill<strong>in</strong>g af kravene. Det er et bud på hvordan Hansson & Knudsensfremtidige <strong>in</strong>tranet forside kunne se ud. Dette er forsiden opbygget ud fra ovenståendekasse betegnet ”Forside”.Figur 26 – Mock-up af brugermiljø [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]82
Den grafiske søgn<strong>in</strong>g kunne foregå via nedenstående tegn<strong>in</strong>g af en byggeplads.Tegn<strong>in</strong>gen kunne godt have været mere detaljeret, men idet alle byggepladser ikke erens så tages der udgangspunkt i en gennemsnitlig byggeplads med lidt af det hele dvs.kran, elementmontage, skurby o. lign. Det er så men<strong>in</strong>gen at når brugeren bevægermusen henover de forskellige elementer, så skal der poppe en menu op med forskelligeemner der er relevant i forhold til hvor brugeren har musen placeret på <strong>byggepladsen</strong>.Der kan nu trykkes for at få adgang til de viste emner.Figur 27 – Grafisk søgn<strong>in</strong>g i videnbanken [Egen tilvirkn<strong>in</strong>g]83
10 DiskussionI dette kapitel vil der blive beskrevet hvordan andre teorier kunne være blevet brugt.Dette område er afgrænset, men alligevel af en så væsentlig karakter at en kort<strong>in</strong>troduktion til emnet er at f<strong>in</strong>de herunder.10.1 Forankr<strong>in</strong>g af forandr<strong>in</strong>gerAlle ideer kan være nok så gode, men hvis nye arbejdsgange og værktøjer ikke bliverforankret i virksomheden kan det ikke blive en succes. Det er derfor vigtigt at sikredenne forankr<strong>in</strong>g, således at ny forandr<strong>in</strong>ger kan blive en del af den eksisterendevirksomhed.Til denne forankr<strong>in</strong>g af forandr<strong>in</strong>ger kan Kotters ottetr<strong>in</strong>sproces model benyttes, figur27. Det bliver brugt i situationer hvor en forandr<strong>in</strong>g skal forankres i en virksomhed.Forankr<strong>in</strong>gen deles i 8 tr<strong>in</strong> for på bedste vis at lave en succesfuld forandr<strong>in</strong>g.Figur 28 – Kotters Ottetr<strong>in</strong>proces model [Kotter, 1997]Det første punkt i procesmodellen omhandler etabler<strong>in</strong>gen af den brændende platform ivirksomheden for at skabe en situation af nødvendighed overfor medarbejderne.De otte tr<strong>in</strong> har sammenhæng mellem de otte mest hyppige fejl ved en forandr<strong>in</strong>g og deter derfor vigtigt, at hvert enkelt tr<strong>in</strong> bliver taget seriøst og gennemgås i den rigtigerækkefølge for, at forandr<strong>in</strong>gen ikke skal fejle. De første fire tr<strong>in</strong> i modellen betegnes af84
Kotter selv som de fire sværeste. Hvis gennemførelsen ikke bliver tilstrækkelig vil detmangelfulde grundlag skade forandr<strong>in</strong>gens vej gennem organisationen. [Kotter, 1997]Af andre væsentlige punkter kan nævnes, at det også er vigtigt at få samlet enforandr<strong>in</strong>gskoalition der skal stå i spidsen for forandr<strong>in</strong>gen i virksomheden. Det er veddette punkt er det vigtigt at have beslutn<strong>in</strong>gstagere med fra alle niveauer ivirksomheden. ledende medarbejdere med i koalitionen for at vise resten afvirksomheden, at det er seriøst samt at medarbejderne i koalitionen har <strong>in</strong>dflydelse.Tredje punkt i modellen går på at udvikle en vision og en strategi der stemmer overensmed forandr<strong>in</strong>gen der skal forankres. Der er tidligere blevet omtalt en manglede vision iforb<strong>in</strong>delse med casevirksomheden og denne model gør det tydeligt, at det ernødvendigt at have en vision samt en strategi overordnet for hele virksomheden sommedarbejderne kan identificere sig med.For at sikre at forandr<strong>in</strong>gen forankres i virksomheden, er det nødvendigt at den nyeadfærd slår rod i sociale normer og fælles værdier. Hvis denne forankr<strong>in</strong>g ikke sker,kan der ske en nedbrydn<strong>in</strong>g af forandr<strong>in</strong>gstiltaget når den brændende platformforsv<strong>in</strong>der.[Kotter, 1997]Overstående statement fra John P. Kotter skal tages alvorligt og som skrevet skal derske en ny adfærd i virksomheden for at fremme en forankr<strong>in</strong>g. Derfor er det også vigtigtat mange af de mest markante personer i virksomheden på alle niveauer (operationelt,taktisk og strategisk) er med til at skabe ny adfærd ved at gå forrest. Det modsatte kandog ske hvis de fremtrædende personer ikke følger den nye strategi og forandr<strong>in</strong>gsvisionså skaber det uro ned gennem organisationen og nedbryder en forandr<strong>in</strong>gsproces.Punkt 6 omkr<strong>in</strong>g generer<strong>in</strong>g af kortsigtede gev<strong>in</strong>ster er tidligere beskrevet i rapporten oger også blevet nævnt i <strong>in</strong>terviewet af Jan Hansen, hvor han efterspurgte præmier<strong>in</strong>g afbrugerne, hvis der blev <strong>in</strong>dberettet til videnbanken. Der er hermed beskrevet et afpunkterne hvis man ville anvende ottetr<strong>in</strong>sproces modellen til en fremtidigimplementer<strong>in</strong>g af videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet.85
11 KonklusionDette kapitel <strong>in</strong>deholder en konklusion der svarer på problemformuler<strong>in</strong>gen ogtilhørende delspørgsmål.Teoriens behandl<strong>in</strong>g af de muligheder og barrierer, der er i typerne eksplicit og implicitviden er også kendetegnet på en byggeplads. Specielt det, at gøre den implicitte videneksplicit er en stor udfordr<strong>in</strong>g på byggepladser, hvilket casen også viste. Erfar<strong>in</strong>gernefra casen viste også, at det er vanskeligt systematisk, at opsamle den eksplicitte viden på<strong>byggepladsen</strong>.De enkelte medarbejdere, på alle niveauer på <strong>byggepladsen</strong> ønsker, at skabe ny viden ogvære bedre til at udnytte den eksisterende viden. Tillige er der enighed om vigtigheden iog fordelene ved videndel<strong>in</strong>g, både den eksplicitte og implicitte viden. <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>enskal til gengæld være let tilgængelig for medarbejderne.Videnledelse bliver kun i r<strong>in</strong>ge grad praktiseret på <strong>byggepladsen</strong>, idet den implicitte ogeksplicitte viden kun opsamles i r<strong>in</strong>ge grad. Byggeprocessen foregår i det virkeligeværksted. Det virtuelle værksted, hvor man lærer, skaber og deler viden, foregår ikkebevidst og kun i meget begrænset omfang.Den enkelte medarbejder har selv flere muligheder for på forskellige måder, at fåopdateret s<strong>in</strong> viden, idet der er en del <strong>in</strong>ternet sider med videnkilder, der opsamler nyviden <strong>in</strong>denfor byggebranchen. For den enkelte medarbejder, på <strong>byggepladsen</strong>, er denneviden vanskelig tilgængelig og ofte ikke valideret. For at få adgang til disse side, skalman betale, så derfor benytter medarbejderne disse sider i begrænset omfang, desudenhar flere medarbejdere ikke <strong>in</strong>ternetadgang fra <strong>byggepladsen</strong>. Tilgangen til videnkilderskal komme fra ledelsen i den enkelte virksomhed. Ledelsen bør give fri adgang til<strong>in</strong>ternet sider eller også skal ledelsen kvalificere en videndatabase eksempelvis via et<strong>in</strong>tranet.Under en byggeproces kan der opsamles, lagres og udnyttes viden som kan generere etvidenopsaml<strong>in</strong>gssystem til byggeprocessen, til gavn for både medarbejdere ogbygherren selv. Generelt var der i casevirksomheden opbakn<strong>in</strong>g i forhold til brugen af etvidenopsaml<strong>in</strong>gssystem. Et sådant system, skal være let tilgængeligt ellers kommermedarbejderne ikke til at benytte videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet tilstrækkeligt. Det skalligeledes være let at bruge for byggelederne, de har en helt central rolle i <strong>in</strong>dberetn<strong>in</strong>genaf viden til en videnbank. Det kan deraf konkluderes, at der er mange niveauer ivirksomhederne, der skal geares for at et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem kan blive en succes.Det er også vigtigt, at de værktøjer der bruges for at videnopsaml<strong>in</strong>gssystemet fungerer.Det betyder, at de på <strong>byggepladsen</strong> skal have adgang til <strong>in</strong>ternet, scanner og mulighedfor at tilgå virksomhedens <strong>in</strong>tranet.86
En formaliseret, systematisk opsaml<strong>in</strong>g og lagr<strong>in</strong>g, herunder valider<strong>in</strong>g, samt udtræk afmedarbejdernes viden er et absolut must hvis virksomheden skal kunne opretholde engod standard. Samtidig skal systemerne være let tilgængelige i videndatabasen, således,at den enkelte medarbejder anvender denne videnopsaml<strong>in</strong>g.Ud fra <strong>in</strong>terviews og observationer i casevirksomheden kan det konkluderes, at derligger et stort potentiale gemt i at opsamle, lagre og udnytte den opsamlede viden, somligger gemt rundt omkr<strong>in</strong>g på <strong>byggepladsen</strong>.Videnopsaml<strong>in</strong>g er mulig, men det kræver basal forandr<strong>in</strong>g i virksomhederne.87
12 BibliografiArchitecture, A.-P.i., 2010. Arkitema. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.arkitema.dk[accessed 14 October 2010]Beyer, H.H.K., 1998. Contextuel Design: Def<strong>in</strong><strong>in</strong>g Customer-Centered Systems. SanFrancisco: Morgan Kaufmann.Byggeforskn<strong>in</strong>gs<strong>in</strong>stitut, S., 2004. Svigt i byggeriet - økonomisk konsekvenser ogmuligheder for en reduktion. Erhvervs- og ByggestyrelsenByggeri, S.f.I.f.D.D., 2007. Det Digitale Byggeri. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at:www.detdigitalebyggeri.dk [accessed 16 September 2010]Byggeweb, 1997. Byggeweb. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.byggeweb.dk [accessed17 September 2010]Chris Argyris, D.A.S., 1974. Theory <strong>in</strong> practice: <strong>in</strong>creas<strong>in</strong>g professionel effectiveness.San Francisco: Jossey-Bass.Christensen, P.H., 2004. <strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong> - Perspektiver, problemer og praksis. 1st ed.København Ø: Handelshøjskolens Forlag.Christensen, P.H., 2010. Mere videndel<strong>in</strong>g. København K: Hans Reitzels Forlag.Christiansson, P., 1997. Serf<strong>in</strong>. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at:http://it.civil.aau.dk/it/milvus/serf<strong>in</strong>/ [accessed 20 October 2010]Ellehammer, M., 2006. KL - Fakta: Metadata - hvad, hvorfor, hvordan? [Onl<strong>in</strong>e].Available at: http://www.kl.dk/Artikler/52452/2006/06/Fakta--Metadata----hvadhvorfor-hvordan/[accessed 15 October 2010]Festersen, B.K.H.J.J.J., 2010. Tilid som konkurrenceparameter. Cand. Polyt. m.speciale i byggeledelse. AAUGladstone, B., 2002. Fra Knowhow til viden. Kold<strong>in</strong>g: Forlaget Birmar.88
Hvidegaard, T., 2007. Byggeri 2,0. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at:http://blog.3dbyggeri.dk/2007/09/21/videndel<strong>in</strong>g-fra-virkeligheden/ [accessed 14October 2010]Intranote, 2005. Intranote a/s. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at:http://www.<strong>in</strong>tranote.com/<strong>Videndel<strong>in</strong>g</strong>_-_et_konkurrenceparameter-2723.aspx[accessed 14 Oktober 2010]Knudsen, H.&., 2010. Hansson & Knudsen. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at:http://www.hansson-knudsen.dk [accessed 27 October 2010]Kotter, J.P., 1997. I spidsen for forandr<strong>in</strong>g. København: Peter Asschenfeldts nye forlag.Krabbe, S., 2009. Kan arbejdsgange støttes på <strong>byggepladsen</strong> ved brug af IKT. Speciale.<strong>Aalborg</strong> UniversitetManagement, R., 2004. It på rette tid og sted – e-bus<strong>in</strong>ess i små og mellemstorevirksomheder. Markedesanalyse. M<strong>in</strong>isteriet for Videnkab, Teknologi og Udvikl<strong>in</strong>gMur-tag, 2005. Mur-tag. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: :http://web.archive.org/web/20060815025413/http://www.mur-tag.dk/muc/<strong>in</strong>dex.asp#][accessed 15 October 2010]Mur-tag, 2009. Mur-tag, Ny version. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.mur-tag.dk[accessed 10 October 2010]Ramböll: Richter, K.G.M., 2010. Byggesagsbeskrivelse: Syddansk Universitet Bygn<strong>in</strong>g40. Byggesagsbeskrivelse. Syddansk UniversitetRavnholt, M., 2003. Byg-viden. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.byg-viden.dk[accessed 05 October 2010]SDU, 2010. SDU. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.sdu.dk [accessed 07 October2010]Syddanmark, R., 2010. Forlig om sygehusstrukturen i Region Syddanmark. RegionSyddanmark89
Sørensen, K.B., 2006. Wikibyg. [Onl<strong>in</strong>e]. Available at: http://www.wikibyg.dk[accessed 10 October 2010]Sørensen, K.B., 2009. Prototype development of an ICT system to support constructionmanagement based on virtual models and RFID. Journal of Information Technology <strong>in</strong>Construction, Juni.Takeuchi, i.N.&.H., 1995. The knowledge-creat<strong>in</strong>g company. Oxford University Press,.Thomas H Davenport, L.P., 2000. Work<strong>in</strong>g Knowledge - How organizations managewhat they know. Harvard Bus<strong>in</strong>ess School Press,.Velfærdsm<strong>in</strong>isteriet, B.K., 2008. PLUS: Partner<strong>in</strong>g gennem lær<strong>in</strong>g, udvikl<strong>in</strong>g ogsamarbejde. Forskn<strong>in</strong>gsrapport. PLUS-netAagaard, A., 2003. Viden i bevægelse. København K: Børsen Forlag.90
13 AppendiksAppendiks 1 - - Fangernes DilemmaAppendiks 2 - Dagbog fra ophold på SDU 40Appendiks 3 – Interview og spørgsmål92
13.1 – Fangernes DilemmaTillid kan overføres til en spilteori hvor ens beslutn<strong>in</strong>ger afhænger af andres valg ellerhvilken beslutn<strong>in</strong>ger det antages at andre tager. Det er nemmere at vurdere hvilkenbeslutn<strong>in</strong>g en kendt person tager i forhold til en ukendt person.Tillid kan anskueliggøres gennem fangernes dilemma (spilteori). Fangernes dilemmabeskriver en situation hvor to mistænkte anholdes af politiet uden nogen mulighed for athave en kommunikation med h<strong>in</strong>anden.Politiet har dog ikke tilstrækkelig beviser mod de mistænkte og under afhør<strong>in</strong>gernelokkes de begge med strafnedsættelse hvis de forråder den anden.Hvis begge fanger udviser tillid til h<strong>in</strong>anden og holder mund vil begge få et års fængsel.Forråder de h<strong>in</strong>anden vil de begge få fem års fængsel og hvis kun den ene mistænkteforråder den anden får de henholdsvis 0 og 5 års fængsel.Tilliden er illustreret ved udbyttematricen herunder på figur 27.Figur 29 Udbyttematrice i forb<strong>in</strong>delse med fangernes dilemma93
13.2 – Dagbog fra ophold på <strong>byggepladsen</strong> SDU 40Dagbog fra 16. september 2010Snakkede med formanden på Byggepladsen Erik Rasmussen (bliver efterfølgendebetegnet som ER) samt fik en tur rundt på <strong>byggepladsen</strong>. Under rundturen blev hankonfronteret af en fra beton sjakket omkr<strong>in</strong>g skruer til forskall<strong>in</strong>gen til støbn<strong>in</strong>g afkældervæggene. Skruerne var for dårlige og fik derfor ødelagt hovedet efter kort tid.Derfor skulle forstærket skruer <strong>in</strong>dkøbes de efterfølgende gange.Netop dette betonsjak er blevet hyret til dette byggeri grundet det meget <strong>in</strong>situ beton ogbetonsjakket har erfar<strong>in</strong>ger med lige præcis <strong>in</strong>situ beton fra andre store projekter.Dagbog fra 9. november 2010I dag var jeg igen på pladsen efter længere tids skriveri på rapporten. Fik aftalt en fastdag på pladsen resten af projektperioden og lavede aftaler med flere medarbejdere påpladsen omkr<strong>in</strong>g <strong>in</strong>terviews i de næste uger. Fik en god snak med formanden på pladsenER og om hvordan de rekruttere folk til pladsen, og at folkene bliver rekrutteret eftertidligere projekter og erfar<strong>in</strong>g fra disse.Dagbog fra 17. november 2010Kom til den aftale tid og havde en række spørgsmål med, som jeg ønskede besvaret idag. Havde også lavet et rich picture af opsaml<strong>in</strong>gssystemet om hvordan det kunnefungere. Jeg ønskede en diskussion omkr<strong>in</strong>g nogle væsentlige processer både før ogefter opsaml<strong>in</strong>gsfasen.Fik lavet et <strong>in</strong>terview med byggeformanden Erik Rasmussen og beton- ogelementmontage medarbejder Jan Hansen. Svarene fra disse <strong>in</strong>terviews kan ses underappendiks 14.2. Aftalte møde med Markus Wiederhold til næste onsdag.Dagbog fra 24. november 2010Brugte timer derude i dag, til at få et bedre <strong>in</strong>dblik i hvordan de benytter sig af sparr<strong>in</strong>g.Det var flere gange under m<strong>in</strong> tid derude hvor der blev løst byggetekniske problemer ogfordele og ulemper blev diskuteret og ud fra den håndværker der var til stede sammenmed byggelederen, blev de enige om hvordan det skulle løses. Der er nu begyndt atblive problemer med vejret og det giver også en masse uforudsete problemer, især medbetonen som skal holdes frostfri <strong>in</strong>dtil formen er taget af <strong>in</strong>situ støbn<strong>in</strong>gerne.94
Dagbog fra 30. november 2010Igen i dag var der problemer med vejret og med at holde betonen varm når den er blevetstøbt <strong>in</strong>situ. Det er også begyndt, at gå op for mig, at det kan være svært, at <strong>in</strong>dberette alværdifuld viden i en videnbank. Men hvis den kan blive systematiseret og have etformål for lignende sager. Ikke hvis det er en <strong>in</strong>terimistisk ide der lige bliver brugt pådenne byggesag fordi den er speciel.Dagbog fra 15.december 2010Havde en aftale om, at kommer derud og stille et par spørgsmål til rapporten. Beggebyggeledere deltog i mødet. Der blev skabt en god dialog og samtidig fik de tegnet etgodt billede af virksomheden på både godt og ondt. Virksomheden er en gammeltraditionsbundet familievirksomhed og det betyder, at det kan være svært at gøre opmed levn fra fortiden. Det kan være en arbejdsprocedure eller implementer<strong>in</strong>g af nyeværktøjer til brug på <strong>byggepladsen</strong>.Det gør, at hvis der skal laves ændr<strong>in</strong>ger i en virksomhed som denne, så skal det væremed accept fra den øverste ledelse og der skal f<strong>in</strong>des et par højtstående ildsjæle der kanvise vejen for resten af virksomheden. Det er dog vigtigt, at denne ildsjæl er <strong>in</strong>terntrespekteret, så der ikke bliver sat spørgsmålstegn ved hans nye metoder.95
13.3 – Interviews og spørgsmål13.3.1 Jan Hansen, beton- og elementmontage arbejderNavn, arbejdsopgaver, baggrund (uddannelse) og år i branchen?Jan Hansen, Beton- og elementmontageMurer og videre til byggetekniker, har 30 års erfar<strong>in</strong>g i byggebranchen.Hvordan f<strong>in</strong>der du ny viden til brug på dit arbejde? – eks. Gennem fagblade, <strong>in</strong>ternettetosv…Bruger tit nettet (googler), og gennem samtale med andre på <strong>byggepladsen</strong>Hvordan tackler du et ukendt teknisk problem? – Spørge andre, prøve sig frem..Erfar<strong>in</strong>g, øvet gennem uddannelse som byggetekniker, spørger andre højere oppe i”fødekæden”ALDRIG prøve sig frem !!Tror du, at andre på pladsen kunne have gavn af d<strong>in</strong> viden?Ja, det tror jeg.. Samtidig med, at jeg kunne få gavn af andres .Har du oplevet, at den samme fejl blev begået flere gange under en byggeproces?Ja ! – videnbanken kunne være med til at m<strong>in</strong>imere dem.Hvad tror du der skal til for, at der kommer færre fejl i byggeriet?Lærer af fejlene. De skal derfor offentliggøres, så andre kan lære af dem samtidig med,at fejl på andre pladser kan vi lærer noget af.Hvis der fandtes en database med viden(fejl eller forbedr<strong>in</strong>ger af løsn<strong>in</strong>ger) i d<strong>in</strong>virksomhed, vil du så bruge den til, at forbedre det byggeriet du er en del af?Ja, Jan tror mange vil benytte sig af videnbanken. Især dem der går op i deres arbejde oggerne vil lære nyt hele tiden.Vil du <strong>in</strong>dberette forbedr<strong>in</strong>gsforslag eller andet til en ”viden<strong>in</strong>dsamler”?Ja, det vil Jan, men det skal være nemt.Vil du dele d<strong>in</strong>e erfar<strong>in</strong>ger (guldkorn) med andre medarbejdere på <strong>byggepladsen</strong>?Ja, og det bliver der i stor grad gjort i skurvognen i pauserne og gennem den <strong>in</strong>ternekommunikation på <strong>byggepladsen</strong>. Hvis en medarbejder har et problem, bliver dersparret med andre på <strong>byggepladsen</strong> og/ eller byggeformanden og lederen. Jan hararbejdet hos NCC igennem 10 år og de havde en lignende videnbank. Der blevmedarbejderne præmieret hvis de kom med forbedr<strong>in</strong>gsforslag der kunne optimere enarbejdsproces.Vil du dele d<strong>in</strong>e guldkorn med andre medarbejdere på <strong>byggepladsen</strong> fra konkurrerendevirksomheder?Det ville Jan gerne, men alle skulle komme med guldkorn. Så der blev løftet i samletflok af det.. Jo, flere der gav <strong>in</strong>put til videnbanken, jo flere fejl kunne undgås og de blevalle klogere.Evt. en videnbank på brancheniveau.96
Jan tror, at nye akkordsjak kunne få gavn af videnbanken fordi akkordsjakkene kunnetilegne sig værdifuld viden omkr<strong>in</strong>g optimer<strong>in</strong>g af deres arbejdsprocesser.Hvad skal der til, for at du vil bruge tid på, at læse om bedre løsn<strong>in</strong>ger o.lign. på enhjemmeside?Det skal være nemt at bruge. INGEN egenbetal<strong>in</strong>g.Kunne laves i forb<strong>in</strong>delse med en <strong>in</strong>tranet side hvor den blev vist på forsiden såmedarbejderne blev m<strong>in</strong>det om den hver gang de gik på <strong>in</strong>tranettet. Kunne suppleresmed relevante byggeoplysn<strong>in</strong>ger (bygviden, AT, SBI, TI osv.. )Ud over spørgsmålene er nedenstående stikord af vores samtale omkr<strong>in</strong>g modellen!Videnadm<strong>in</strong>istrator burde have en praktisk erfar<strong>in</strong>g og / eller branchevant således, atdenne adm<strong>in</strong>istrator kunne se mulighederne ved de <strong>in</strong>dsendte viden<strong>in</strong>put. – Hvis der varbrug for spidskompetencer burde denne person trække på ekspertisen i virksomheden.Der burde være en sorter<strong>in</strong>g af medarbejderne således, at folk der viser virksomhedentillid kunne få et log<strong>in</strong> til videnbanken så folk ikke fik adgang efter kort tid.Præmieres og blive ”kendt” i virksomheden ved at blive beskrevet i det <strong>in</strong>ternevirksomhedsblad og v<strong>in</strong>de værktøj. Det ville have en effekt.13.3.2 Erik Rasmussen - ByggelederInterview omkr<strong>in</strong>g den første skitse af modellen beskrives i stikord nedenfor.Overordnet en god ide med en videnbank – har haft noget lignende ved et tidligere jobhos Skanska.Skal være nemt og <strong>in</strong>puttet skal kontrolleres (Har været ude for useriøse <strong>in</strong>put)Er vant til, at t<strong>in</strong>gene er mere struktureret fra tidligere arbejdspladser.Et løsn<strong>in</strong>gsforslag kunne være, at have en ”mobil” videnbank stående i skurvognen, sådet kan agere opslagsværk.Synes ideen omkr<strong>in</strong>g email og <strong>in</strong>dscann<strong>in</strong>g af viden ude på <strong>byggepladsen</strong> ville kunnefungere rigtig godt.97
13.3.3 SpørgsmålSpørgsmål stillet i forb<strong>in</strong>delse med casestudiet under perioden på <strong>byggepladsen</strong>Hvor mange mænd går på <strong>byggepladsen</strong>(SDU40) fra Hansson & Knudsen?20 mand + anlægsfolk (4mand)Har Hansson & Knudsen en vision og mission?Umiddelbart ikke. Der bliver r<strong>in</strong>get til Kurt.Hvad betyder SDU40 for Hansson & Knudsen? (Prestige, stort projekt)Betyder utrolig meget.Indgangsdøren til sygehusbyggeri (Nyt supersygehus i Odense)Prestige, skal højst sandsynligt være et ikon fra Hansson & KnudsenSlår sit gode navn fast ved SDU.Skal blive en fast samarbejdspartner ved SDUFøler du, at Hansson & Knudsen er lydhør over for forandr<strong>in</strong>g?Mange folk vil ikke have forandr<strong>in</strong>g.Det er svært, at komme med nye t<strong>in</strong>g.På længere sigt.F<strong>in</strong>des der en <strong>in</strong>tern procedure ved fejl opstået under byggeriet?Aldrig set. – Aldrig fejSkjuler dem.Savner I en klar struktur omkr<strong>in</strong>g brug af dokumenter?Savner dokumenterArbejdsskade, kunne ikke få et dokument digitalt.Svært, at f<strong>in</strong>de dokumenter <strong>in</strong>terntVil du bruge et <strong>in</strong>tranet hvis der var adgang til videnbanken og dokumenter?Helt sikkert.Der mangler, et start mappe med alle nødvendige dokumenter.Kan du komme på fordele der vil gavne d<strong>in</strong> arbejdsdag ved, at <strong>in</strong>dføre en videnbank?Lidt, men mere en forpligtigelse af, at fylde viden videnbanken.Vil være en god start til nye medarbejdere med en anden baggrund.Men videnbanken skal være alsidig.Kan I komme på Hansson & Knudsen’s netværksdrev fra <strong>byggepladsen</strong> af?Nej98
Har I været ude for, at en vigtig medarbejder forlod arbejdspladsen med en masse vidender blev savnet senere hen i virksomheden?Ja, det har de.Er der en fast procedure når der ankommer en ny medarbejder?Ja, det er der.Tilsendt en mappe med dokumenter omkr<strong>in</strong>g kompetencer. Ikke for funktionærer.Pæn velkomstKender du til, at Hansson & Knudsen bruger videndel<strong>in</strong>g aktivt i organisationen?Nej, kun personligtKender du til, at Hansson & Knudsen bruger videnledelse som et værktøj til, at benytteviden aktivt i organisationen?Nej,Kan du se, dig selv bruge en videnbank i forb<strong>in</strong>delse med dit arbejde?Kræver, at det ligger et let tilgængeligt sted.Enkelt er nøgleordet.Det der står skal være relevant. Kvalitetsarbejde.Det kan være svært, at se det der er vigtigt.Forskel på erfar<strong>in</strong>g, og de har forskellige udgangspunkt.Tror du en dokumentation af viden via mobiltelefon(tage et billede) vil fungere under enbyggeproces?Ja, Illustration er utrolig vigtigt.Altid bedre med et billede.Godt med billeder, skal fange.Blikfang.Hvis videnopsaml<strong>in</strong>gen skulle suppleres med blandt andet, at holde workshops forbyggelederne i firmaet, ville du så se det som et positivt arrangement?Interessen er vigtig.F<strong>in</strong>d ildsjæleEn højtstående person i organisationen skal stå bag det.99
Hvad ser du som værktøjer til, at fremme en implementer<strong>in</strong>g af et opsaml<strong>in</strong>gssystem?Hvad ser du som den største barriere mod et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem?Manglende motivationIngen ildsjæleDårlige <strong>in</strong>put i videnbankenTillidOrienterer d<strong>in</strong> arbejdsgiver dig nok omkr<strong>in</strong>g <strong>in</strong>dkomne opgaver og andre relevanteoplysn<strong>in</strong>ger?Afdel<strong>in</strong>gsmøde hver anden torsdag på en ny byggeplads.Opsaml<strong>in</strong>g af nye projekter.SocialtSkal være obligatorisk at deltageSer du det som et problem, at der ikke er et videnopsaml<strong>in</strong>gssystem i d<strong>in</strong> virksomhed?Det kan altid være en fordelVil personligt gerne sprede den viden til yngre kræfter i virksomhedenAlle vil have gavn af et videnopsaml<strong>in</strong>gssystemMentor ordn<strong>in</strong>g100