24 Nordiski et lille samfund. Selv fungerer hunfint som døv og plæderer for, at manbetragter det enkelte menneske i sinhelhed og ikke kun bedømmer evnentil at høre og tale. Med et stigendeantal CI-operationer vil behovet for atbruge tegnsprog blive stærkt faldende,og hvad så med de mennesker, der ikkekan blive CI-opereret? Derfor bad hunindtrængende om, at undervisningen itegnsprog også fortsat er en mulighed.Det er præcist den slags temaer, derkan få bølgerne til at gå højt på en konferenceaf denne art. Der findes ingenløsning på problemet. Mange ekspertermener, det er vigtigt at CI-opereredebørns sprogudvikling koncentrerer sigom talesprog og ikke tegnsprog. Ideeltset burde vi alle lære tegnsprog, men ien verden med knappe ressourcer er vitvunget til at anvende dem på en måde,der hjælper flest muligt bedst muligt.Alligevel kan man ikke mindst somantropolog sagtens forstå hvad det betyder,når grundlaget for et fællesskabbliver udryddet af moderne teknologi– samtidig er den moderne teknologiInfoNordisk audiologisk selskab (NAS)NAS blev grundlagt i 1960 og har tilformål at støtte forskning og udviklingaf audiologi i Norden. Det sker gennemet samarbejde mellem institutioner,klinikker og brugerorganisationer i defem nordiske lande. NAS udgiver etvidenskabeligt tidsskrift (InternationalJournal of Audiology, IJA) i samarbejdemed International Journal of Audiology(IJA) og British Society of Audiology(BSA) Endvidere udgives andre videnskabeligepublikationer samt arrangeresi form af elektronisk kommunikationdog mere end nogensinde tidligere medtil at gøre livet nemmere for døve udenCI.møder, kongresser og uddannelse m.m.NAS er en paraplyorganisation som har30 medlemsorganisationer, der såveler professionelle audiologiske organisationersom interesseorganisationer.Medlemsantallet er ca. 120.000.Formand for NAS: Claes MöllerAudiologiska kliniken, Universitetssjukhuseti ÖrebroViceformand Pia MikkelsenHøreforeningenNAS afholder konferencer for medlemmernehvert andet år.Amigo – ren lyd i klasseværelsetSelv om du har mangeseje venner i skolen, såvil Amigo være densejeste ven, fordi denhar et cool udseende,er holdbar og har denbedste lyd.Unge med nedsathørelse har brug for etFM-system i klassenmen også i fritiden.Oticons nye FM-systemAmigo byder på størresikkerhed, fleksibilitet,holdbarhed, samt denreneste lyd man hidtilhar kendt til. Ingenforstyrrende støj fraf.eks. ventilatorer ellercomputere.I Danmark yder vi 3 årsgaranti på Amigo, fordiden er konstrueret, såden kan tåle at blivetabt, eller at manspilder en kop kaffe udover systemet.De små Amigo-modtagereviser omsystemet fungererog om du er på denrigtige kanal.Alt sammen noget dergør systemet merebrugervenligt og giveren lettere og tryggerehverdag.Vil du vide mere:www.amigo.oticon.dk
Kort nyt25Struer klager over udgifterMillioner i ekstraudgifter til blandt andet høreapparatermedfører, at Struer Kommune må barbere halvandenprocent af budgetterne frem til nytårAf Be n n Y lA u r i d s e n66.000 kr. til Struer Kommunes udgiftertil høreapparater rækker ikke langt,når man i år allerede har brugt 2,6 mio.kr. på høreapparater.De 66.000 kr. er, hvad Struer Kommunefik med over bloktilskuddetfor at overtage den tidligere amtsligeopgave, som blev overflyttet til kommunernei forbindelse med hele kommunalreformen,hvor amterne blevnedlagt ved udgangen af 2006.Overskridelsen i forhold til alle deopgaver, Struer Kommune overtog fraamtet, udgør på nuværende tidspunktcirka 14. mio. kr. – og er dermed alleredepå samme niveau som budgetoverskridelsenfor hele sidste år.Konsekvensen er, at Struer Kommunehar måttet barbere budgetterne foralle dens institutioner – fra plejehjemtil skoler – med halvanden procent, såman har penge til høreapparater, voksenbleer,handicapbiler, proteser, optiskehjælpemidler osv.Lars Olesen er chefkonsulent ogleder af bestillerenheden, der forestårbevillinger af hjælpemidler, i StruerKommune.Han oplyser, at de 66.000 kr. er beregnetud fra en oversigt over det tidligereRingkøbing Amts udgifter til bl.a.høreapparater.– Oversigten viser, at amtet tidligerebrugte 805.000 kr. til høreapparater, ogfordelingen ud fra antal borgere i kommunenhar givet os de 66.000 kr. Deter forkerte tal fra amtsperioden, som vilever med nu. Vi dækker også udgiften tilbatterier, lige som man gjorde i amtet før,og det er muligvis fra batterikontoen, defordelte 66.000 kr. stammer fra. Det kanikke blive ved på denne måde, hvor vi måfinde pengene på andre kommunale udgiftsområder.For vi kan jo ikke lave besparelserpå høreapparat-området, fordiborgeren har et lovkrav på disse ydelser,når behovet er dokumenteret, forklarerLars Olesen.Helt hen i vejretOle Arndal, forstander for Center forKommunikation i Herning Kommune,betegner de 66.000 kr. til Struer Kommunesom “helt hen i vejret”, for det erkun penge nok til, at seks personer kanfå høreapparater på begge ører.Han har kontaktet Amgros, derforestår bl.a. indkøb af høreapparatertil det offentlige. Han afventer de konkreteforbrugstal for de enkelte kommuneri det tidligere Ringkøbing Amt,og har fået oplyst, at de ikke forbrugernævneværdigt flere høreapparater endda amtet forestod opgaven.Hvad angår høreapparater indkøbtmed offentlig tilskud hos private forhandlereer der kun tale om en lille stigning.Politisk løsning– Så fordelingstallet må være problemet,og jeg ved heller ikke, hvordanman har fundet frem til, hvilket beløbde enkelte kommuner fik for at overtageopgaven med høreapparaterne.Hvad der kan gøres ved problemet, vedjeg ikke, men det må være et problem,der skal løses politisk, siger han og oplyser,at Herning Kommune har nævnt,de bruger flere penge end forventet påområdet, og at andre kommuner i dettidligere amt i øjeblikket er ved at kiggederes udgifter til og budgetter omkringhøreapparater efter i sømmene.Når det er sket, og de konkrete forbrugstalfra Amgros er på plads, forventesdet, at problemet vil blivedrøftet på politisk plan.Nyt firma for hjælpemidlerComfort Audio er en svenskhigh-tech virksomhed for høretekniskehjælpemidler,, som nupå grund af positiv udvikling er gåetind på det danske market. Produkternesælges i dag af Oticon/Phonic Ear,men Comfort Audio ApS overtager fraaugust det overordnede ansvar for formidlingaf produkterne.– Viden om høretekniske hjælpemidlergenerelt er mindre kendt i Danmarkend i de øvrige skandinaviske lande.Vi mener at der stadig er et stort informationsbehovfor hjælpemidler iDanmark, specielt på vigtige områdersom skole og erhverv, siger direktørEgil Bjorvatn, som retter fokus modundervisnings-situationer og erhvervsaktivemed en helt nydigital serie til mødermed radiooverførsel ogbedre mulighed for atreducere baggrundsstøjSe også www.comfortaudio.dk