18 Temadag for erhvervsaktiveVis hvad du kan og vil– også selvom hørelsen svigterRåd til at styrke sit selvværd på jobbet og forslag til bedrekommunikation med chefen og kollegerne. 60 hørehæmmededeltagere havde ekstra bagage med sig hjem efter Phonaktemadag.Dagen var fyldt med gode råd, opgaver og mulighedfor at knytte nye kontakterAf Li s e Nø r g a a r dFot o: Ph o n a kJan Krogså fik som 12-årig enkraftig høreskade, da han ognogle venner en nytårsmorgenlegede med fusere. Forleden, 40 år efter,sad han i intercitytoget på vej gennemdet danske land. Han arbejdede på sinPC, da en ung pige kom ind og satte sigoverfor ham med en Ipod i ørerne. Efteret stykke tid følte Jan, at pigen taltetil ham, og han prøvede at mundaflæsehendes ord, men kunne ikke få ordenetil at falde på plads.– Det virkede en anelse sjofelt, så jegbestemte mig for at finde ud af, hvadder foregik, sagde, at jeg havde megetsvært ved at høre, og om hun ville talelidt tydeligere. Hun tog Ipod’en ud aførerne og svarede, at hun ikke talte tilmig, men tyggede tyggegummi, fortalteJan Krogså.Misforståelser er en del af livet somhørehæmmet, og Jan Krogså øste gerneaf sin erfaring til en temadag for erhvervsaktivehørehæmmede i maj påHotel Comwell i Middelfart. Og 60hørehæmmede deltagere sugede til sig.Selvom Jan Krogså konkurrerede meddejligt lørdagssolskin, havde han ingenproblemer med at fastholde publikumsopmærksomhed.Tag ansvarI 15 år lod Jan Krogså som om, hanforstod, hvad der blev sagt, før hanerkendte sit problem og fik høreapparaterog hjælpemidler.En fremgangsmåde som han bestemtikke råder andre til at kopiere.Men selvom teknikken nu er i top,kan det stadig være svært at undgå misforståelserog få folk til at forstå, at deikke skal råbe.Temadagens arrangør, psykolog CamillaCarlsen Bechsgaard, der er fødtmed en hørenedsættelse, havde den 17.maj planlagt en dag fyldt med mentaleoplevelser og indtryk. Deltagerne fikdagens tema, ”Kommunikation, kropssprogog selvværd på arbejdsmarkedet”,ind under huden på flere forskellige mådergennem oplæg, personlige erfaringer,praktiske råd og samtale i grupper.Camilla Bechsgaard havde i øvrigtsørget for at gøre dagens stramme programlet at lytte til med gode mikrofoner,skrivetolke og stram styring påspørgsmålene.
Temadag for erhvervsaktive19Fra Jan Krogså var opfordringenklar:– Vær åben omkring dit høretab ogerkend det. Hvis du ikke forstår, hvadder bliver sagt, så sig for eksempel, atdu gerne vil bytte plads, for så kan dubedre se, hvad der bliver sagt. Det plejerat gå rent ind, fortalte Jan Krogså, derrådede til at tage ansvar for sin egenlyttesituation.– En af mine kolleger lyttede altid tilradio, men jeg kunne ikke høre noget,når radioen kørte og bad hende omat slukke, mens vi talte sammen. Hunville dog gerne følge med i programmet.Jeg accepterede, at hun gerne villelytte til programmet og sagde, jeg komtilbage senere, når tiden var bedre tildet. På den måde viste jeg hende, at jegrespekterede hende, men fik også indirektesagt, at jeg forventede respekt tilgengæld, forklarede Jan Krogså.Slider på selvværdIfølge Kirsten Washuus, tidligere specialkonsulentfor hørehæmmede påFyn og ligeledes hørehæmmet, sliderdet på selvværdet, når kommunikationenglipper, for har man nu sagt ”hva'”lidt for mange gange? Eller følt at manhar været uopmærksom?Hun pointerede, at det er meget vigtigtat anerkende og identificere de følelser,man får, når kommunikationenikke fungerer.– Bliver man angst, sur, deprimeret,vred eller ked af det. Det er følelser, derslider på os i løbet af en dag, og derforer det vigtigt at bruge sit krudt rigtigtog anerkende de følelser, man oplever,påpegede Kirsten Washuus, der rådedetil først og fremmest at acceptere sigselv som hørehæmmet.– Det er vigtigt at tydeliggøre fordeleog kompetencer og ikke kun ulemperneved at have et hørehandicap. Manskal bevidst passe på sig selv i løbet afdagen, og man skal slippe kravet omat skulle høre alt og holde pauser, indskærpedeKirsten Washuus, der i denefterfølgende spørgerunde blev suppleretaf Jan Krogså:– Jeg har sagt til mine kolleger, at jegikke altid er med til frokost, og at mindør nogle dage vil være lukket – ikkefordi jeg er sur, men fordi mine ørerer trætte, og jeg trænger til fred og ro.Men de må alligevel gerne komme indog snakke, fortalte Jan Krogså, der ogsåer blevet holdt med selskab af hørendekolleger, der har haft brug for at hvileørerne.Kirsten Washuus opererede med etsåkaldt energiregnskab:– Man kan hurtigt spilde al sinenergi på at forstå i stedet for at være ien given situation, forlød det.Som da Jan Krogså skulle ud at spisemed sine kolleger. Jan skulle lige klareet telefonopkald, og en af kollegernestak hovedet ind ad døren og sagde, atde gik og spurgte, om han vidste, hvordet var.– Det er den italienske, sagde han,men i Hillerød er der seks italienske restauranter,og de fire ligner hinanden.Jeg var rundt på samtlige, før jeg fandtmine kolleger. Det var en helt banalhøresituation, hvor jeg lige skulle havespurgt en ekstra gang. I sådan en situationbliver jeg rigtig ked af det, fortalteJan Krogså.Kirsten Washuus fremhævede desudenvigtigheden af at turde at sige,hvad man har brug for, for det udviklerselvværdet.Prøv positiv selvsnakHavde det bare været nok at udtale sinebehov, men man skal også underbyggesine ord med sit kropssprog, mene detman siger med hele sit korpus. Men såkan man næsten også være sikker på, atbeskeden er forstået hos modparten.Her kom kropssprogskonsulent,Pia Lund, på banen og demonstreredepå humoristisk vis, hvordan mænd ogkvinder kommunikerer, og hvordankroppen viser sit humør og sindstilstand.Heller ikke her slækkede det på goderåd:– Vi kan selv være med til at skabeen god stemning på vores job. Indspilfor eksempel en cd med tre sange, dergør dig i godt humør og skrål med ibilen på vej til arbejde. Bestem dig for,hvilken stemning du vil tage med digresten af dagen. Det styrker kropsholdningen,men også sin identitet og sitselvværd, forklarede Pia Lund.Og så var det slut med at sidde oghøre efter. Deltagerne blev inddraget ogbeordret til at lukke øjnene i et minut.– Når vi lukker øjnene begynder viat snakke med os selv. Der ryger 50.000ord gennem hovedet på os hver dag. Vitaler med os selv om, at vi snart skalspise eller tisse, eller at det ikke nytternoget at søge et job, for vi er alligevelikke gode nok, lød det fra Pia Lund, deropfordrede til at arbejde på sin indreselvsnak – især hvis den er præget afden negative slags.– Vi kan selv gøre vores indstillingmere positiv og målrettet, og efterfølgendeskal vi sige til os selv, ”se, det gikjo godt”, formanede Pia Lund.En positiv selvsnak smitter af påkroppens holdning, og vi vil fremståmindre usikre.Pia Lund rådede også til at finde sinegen indre rådgiver – den overordnedeaf slagsen, der ser tingene fra et fugleperspektiv.– Vi har ofte en tendens til at gørevores egne problemer uløselige og betalergerne i dyre domme for sådan nogleeksperter som jeg, men i virkelighedenrummer vi selv uanede ressourcer ogkender selv svarene i en given situation,lød filosofien fra Pia Lund.Læs nogle portrætter fra dagen på næste side