10 MenièreogAf Su s a n n e Bi s g a a r dPå en smeltende hed fredag imaj holdt Morten Friis et flotPhD- forsvar for sin forskningi det indre øre. Det var lige så varmt, dahørelsens udsendte dukkede op på 7.sal på Rigshospitalet for at høre, hvadMorten nu får tiden til at gå med.– Jeg er i gang med det første år afuddannelsen til øre-næse-halslæge, fortællerMorten Friis.– Så jeg beskæftiger mig med alle deord, der indgår i specialet. En del tidgår med at sidde i ambulatoriet og sepatienter, der enten er henvist fra ørenæse-halslægereller egen læge. Det kanvære infektioner, kræft, kontrol af forskelligesygdomme f.eks. Menières sygdom.I dag har jeg gået stuegang hos deindlagte, men jeg fjerner også mandlerog polypper og lægger dræn i ørerne. Iforbindelse med forskningen til PhDafhandlingenlærte jeg at bruge mikrokirurgisketeknikker og har derfor lærtat operere med små instrumenter i etlille område.Interesse er svimmelhed– Min helt specielle interesse er dogsvimmelhed, og jeg er lige blevet tilknyttetsvimmelhedsambulatoriet påRigshospitalet, hvor vi ser de patienter,som man ikke kan tilbyde hjælp andresteder. Vi er sidste skanse, så det er hervi får de dårligste. Jeg glæder mig til atse, hvordan patienterne reagerer på denbehandling, jeg igangsætter og så sedem igen efter tre til seks måneder.Hos menièrepatienter kan lægernei første række lindre svimmelheden,som er det altoverskyggende problemhos de fleste.– Der bliver dog taget hånd om allesymptomerne, og vi henviser derforogså til høreapparatbehandling. Tillider naturligvis altid vigtigt i forholdetmellem patient og læge, men menneskermed alvorlig menière vil ofte føleat tæppet er blevet revet væk under føddernepå dem, fortæller Morten Friis.– Usikkerheden kan være nok tilat forværre tilstanden, og derfor erdet yderst vigtigt at disse patientersidder overfor en læge, der kan indgydedem håb om bedring. Det ernaturligvis nemmere, når de ved atlægen har et stort kendskab til sygdommen,siger han.Svært at forskeMorten Friis prøver at fortsætte sinforskning, men det er svært med fuldtidsarbejde,aften- og nattevagter, såder er begrænset tid til det.– Jeg er stadigvæk en del af det ”Indreøre center” som jeg dannede sammenmed Klaus Qvortrup og MadsSølvsten Sørensen, ligesom jeg stadighar en computerplads på Panuminstituttet.Det vil sige jeg kan sætte migderover om aftenen, men jeg har joogså et liv ved siden af.Forskningen er ikke noget, han pånogen måde bliver lønnet for, det ernoget han gør af interesse. På langtsigt er det naturligvis karrierefremmendeat have forsket, men det krævesikke for at være ansat på Rigshospitalet.Faktisk stiller det offentligehverken tid eller penge til rådighedfor forskning på dette område. OgMorten Friis mener, man ville kunnenå meget langt, hvis det var en del afstillingsbeskrivelsen, at 10% af arbejdstidenskulle gå til forskning.– Hvis der skal foretages analyser afblod, der går ud over det der foretages idet almindelige arbejde på Rigshospitaletslaboratorier, skal man finde nogleeksterne partnere, og det koster naturligvispenge at anvende deres apparatur.Der kan også være rejser forbundetmed et projekt, hvis man skal deltagei møder og konferencer med andreforskere. Derudover er der selvfølgelignogle administrative omkostninger,som også skal dækkes. Tænk hvis jegikke var tvunget til at søge penge ogogså fik noget tid foræret!At være en god lægeHan synes, det var fantastisk, da hanfik en treårig stilling af Rigshospitaletsom PhD-stipendiat, hvor forskningenstod i centrum.– Men lige så spændende er det dog atblive en god læge og se nogle patienter.Jeg bliver jo heller ikke en god kirurg,hvis jeg ikke kan operere et vist antal patienterom måneden. Men det betyder, atjeg nok kommer til at drosle ned på det,jeg egentlig også gerne ville, nemlig at nåfrem til flere resultater på det område, jeghar skrevet om i min PhD. Jeg har flereideer til, hvad jeg kunne forske i, men jegkan ikke gøre det indenfor de rammer,jeg har i dag. Jeg tager dog blodprøver påmine menièrepatienter, som jeg senere vilanalysere. Det glider ind i min hverdag,og det kan jeg overkomme. Heldigvis harder været stor interesse hos patienternefor at deltage.
Menière11Svimmel af mange grundeMenières sygdom er dog ikke denhyppigste årsag til svimmelhed, somMorten Friis støder på i hverdagen.Den hyppigste diagnose til svimmelhedskyldes løse ørekrystaller i buegangenei det indre øre. Her drejer det sig omkortvarig svimmelhed, der opstår vedpludselige bevægelser, altså når manlægger sig ned, bøjer hovedet bagover,eller drejer det fra side til side, nårman ligger ned. Sådan et anfald kannemt fremkaldes og under anfaldetobserveres øjnene. Ud fra den retningbevægelsen i øjnene har, kan man konstaterehvilken en af buegangene, derer påvirket. Det er heldigvis også nemtat helbrede for en læge, idet man kandreje hovedet i forskellige retninger forat manipulere krystallerne på plads.En anden hyppig diagnose forsvimmelhed er virus på balancenerven.Som regel overstås den i løbet af7-10 dage, men man kan godt opleveepisoder med ubalance i længere tidefterfølgende. Når der kommer patienterpå Rigshospitalet med en virus påbalancenerven, er det fordi de er kommetind på Traumecenteret med stærksvimmelhed og opkastninger. Det skerstadig, at nogle bliver henvist til Rigshospitalet,hvor den praktiserende lægehar været i tvivl om det har været viruspå balance nerven, og hvor det rent faktiskdrejer sig om menière.Morten Friis (t.h.) med professor Poul Bretlau og Klaus Qvortrup t.v.PhD-afhandlingen:sygehuse i regionerne samt fra Grønland ogMorten Friis’ PhD-afhandling påviste, at Færøerne. Arbejdsområdet inddeles traditionelti tre grupper: øresygdomme, næse-hvis blodgennemstrømningen i venenved saccus blokeres, føres hormonet i sin og bihulelidelser og hoved-halskirurgi.koncentrerede form direkte tilbage til det Også audiologi (læren om hørelsen) indgår iindre øre, hvor det får balanceorganet til området. Se endvidereat gå overstyr. Operationsteknisk var det http://www.rigshospitalet.dk/menu/AFenmeget vanskelig opgave. Resultatet DELINGER/Hovedortocentret/Oere-naesehalskirurgisk+Klinik/bliver i fagkredse set som en vigtig brik ipuslespillet for at forklare, hvad der sker idet indre øre.Der er en venteliste for at komme tilSe mere udførlig artikel om Morten Friis’ og behandling på Rigshospitalets øre-næsehalskiruriskeklinik. Afdelingen kæmper iKlaus Qvortrups forskning i temanummeretom Menières sygdom fra januar <strong>2008</strong> eller øjeblikket for at nedbringe ventelisten ogpå www.hoereforeningen.dkhar bla. oprustet bemandingen i svimmelhedsambulatoriet.Der er stor forskel på,hvilken behandling, der har været sat i værkBehandlingfør patienterne kommer på Rigshospitalet.Behandlingen af menièrepatienter finder Det afhænger af den viden, den behandlendelæge har, og hvor typiske eller måskested hos praktiserende øre-næse-halslæger.Komplicerede tilfælde henvises til Rigshospitalet,Århus og Gentofte Hospital.Praktiserende læger har altid mulighed forsnarere hvor atypiske symptomerne er.I hørelsen fra november 2007 er behandlingenmod Menières sygdom beskrevet. ner om behandlingsmuligheder.at kontakte afdelingen for at få informatio-Besøg endvidere hjemmesiden www.hoereforeningen.dk.alle menièrepatienter kommer på Rigsho-Det er hverken muligt eller nødvendigt, atØre-næse-halskirurisk Klinik på Rigshospitaletbehandler børn, unge, voksne og ældre dag langt større viden ude omkring i landetspitalet for at få det bedre. Heldigvis er der imed øre-, næse- og halslidelser. Patienternehenvises af øre-næse-halsspecialister, startede sit oplysningsarbejde, som nu erend da Menière- og Tinnitusforeningenpraktiserende læger eller af læger fra andre overgået til Høreforeningen.