BevægeapparatetsopdelingNu ved du lidt om knogler, led og musklergenerelt. I den mere detaljerede beskrivelse erbevægeapparatet opdelt i:Fremad7 halshvirvler• Nakke og ryg• Skuldre• Hænder• Hofter• Knæ• FødderRygmarvskanal12 brysthvirvlerSamtidig omtales eksempler på akutte og kroniskeskader.Bruskskive(diskus)Nakke og rygOtte ud af 10 mennesker får på et eller andettidspunkt i deres liv ondt i ryggen. Hos cirka10 procent forsvinder smerterne ikke, og derer fare for at udvikle kroniske smerter fra ryggen.I de fleste vestlige lande kendes problemet.Der er ikke enighed om, hvorfor vi fårondt! Kun i cirka 20 procent af <strong>til</strong>fældene erdet muligt at finde en præcis årsag, siger forskerne.Men med mere viden om, hvordan ryggen erindrettet og fungerer, kan det lykkes at mindskenogen af de overbelastninger, som kangenere og give smerter. Derfor er det vigtigt atvide lidt om, hvordan hele rygsøjlen er bygget.OpbygningFra fødslen består rygsøjlen af 33 løse hvirvleraf knoglevæv. Hvirvlerne er stablet ovenpå hinanden- egentlig som en flot skulptur (fig. 8.6).• Øverst sidder syv halshvirvler, som er despinkleste; de skal kun bære hovedet• I brystdelen sidder de 12 brysthvirvler, som5 sammenvoksedehvirvler, korsbenet5 lændehvirvler4 sammenvoksedehvirvler, halebenetFigur 8.6 Rygsøjlen set fra siden. “Svajet” ihals og lænd er helt normalt.er noget kraftigere og forbundet med ribbenene• Endelig kommer i lændedelen fem lændehvirvler,som er de kraftigste• De sidste ni hvirvler er hos det fuldt udvoksedemenneske groet sammen <strong>til</strong> korsbenetøverst (fem hvirvler) og halebenet (fire hvirvler)nederst.94 Sådan fungerer kroppen
På skelettet forrest i afsnittet (fig. 8.1) kan duse, at korsbenet på begge sider er fast forbundetmed bækkenet.Alle hvirvlerne er udformet efter samme princip:Forrest et rundt skiveformet hvirvellegemeog tre bentappe - en <strong>til</strong> hver side og en bag<strong>til</strong>.Tilsammen danner hvirvlerne rygmarvskanalen.Her løber rygmarven, som sender allenerverne ud <strong>til</strong> hele kroppen. Når hvirvlernemødes to og to, danner de bag<strong>til</strong> nogle små led,bueleddene, på hver side.Normal diskusmed kerne imidtenKlemt diskustrykker pårygmarvenHvirvellegemeRygmarvenFigur 8.7 Normal diskus og eksempel påtruende diskusprolaps (klemt diskus).I stående s<strong>til</strong>ling er rygsøjlen s-formet, så derdannes et ”svaj” i nakke- og lændedel, mensbrystdelen krummer bagud. Denne form harbetydning for rygsøjlens affjedring, bæreevneog bevægelighed. Samtidig giver den plads <strong>til</strong>hjerte og lunger i brystdelen.Kun ved at holde ryggen rank og bibeholderyggens naturlige svaj belastesryghvirvlerne og bruskskiverne med etjævnt f ordelt tryk.Mellem de 24 løse hvirvler ligger bruskskiver,diskus, som har en fast bindevævsring yderstog en blød geleagtig masse indeni. Det er deresfortjeneste, at rygsøjlens hvirvler kan bevæges.Samtidig virker bruskskiverne som støddæmpereog fordeler trykket.Hvirvler og bruskskiver holdes på plads afledbånd og muskler. Ledbåndene er megetfølsomme over for langvarig eller hyppigudstrækning f.eks. i foroverbøjet s<strong>til</strong>ling. Fordide ikke er elastiske tager det tid for dem atgenvinde deres normale længde. I den periodeer rygsøjlens stabilitet nedsat og ryggen måskemere sårbar.Bruskskivens bindevævsring er i de unge årstabil og samtidig elastisk og gennemtrængeligfor væske. Bruskskiven bliver ikke forsynetmed blod, men får sin næring gennem envæske, som indeholder alle de stoffer, somryggen har brug for. Ved belastning udpressesvæsken, og ved aflastning suges ny væskeind. Bruskskiven fungerer som en svamp ogskal derfor udsættes for bevægelse og skiftendearbejdss<strong>til</strong>linger dagligt.Efter mange timers traktorkørsel, måske i enakavet eller forvreden s<strong>til</strong>ling, kan traktorførerenshøjde nemt være reduceret med 1-2centimeter, fordi væsken er presset ud. Denneforkortelse udlignes i nattens løb, når væskentrækker ind igen, og diskus får normal tykkelse.FunktionRygsøjlen kan sammenlignes med en stav,som kan bevæges i flere retninger. Ryggen kanbøjes forover, bagover, <strong>til</strong> siderne, og den kanrotere fra side <strong>til</strong> side. Rygmusklerne sidderyderst og <strong>arbejde</strong>r med at holde ryggen oprejstog bevæge den i alle de nævnte retninger.Sådan fungerer kroppen 95