det forårsage åndedrætsstop uden advarendesymptomer. Ved 0,06% begynder luften at virkedårlig. Det er i lukkede og lave rum, der erstørst fare for en høj koncentration af CO 2.Nitrogen (N 2) er i sig selv uskadeligt. Kun hvisdet findes i så store mængder, at det fortrængerilten, kan det påvirke mennesker.Ammoniak (NH 3) findes i alle stalde og stammerfra gødningen. Høje lufthastigheder henover gylleoverflader øger koncentrationen iluften. Fugtige spalter og lejeareal med gødningsaflejringerer også en væsentlig kilde <strong>til</strong>ammoniak i luften. Det findes også meget koncentreretved nedfældning i marken. Øjnenevil i begyndelsen svide og løbe i vand. Manhoster, og vejrtrækningen bliver besværet. Pådette tidspunkt vil man simpelthen forlade detrum, hvor ammoniakkoncentrationen er såstor, hvis man er ved bevidsthed. Ved stigendekoncentrationer virker gassen ætsende og er <strong>til</strong>sidst dødelig. Svær ætsning af lungerne givervand i lungerne. Der er ofte større ammoniakfordampningi dybstrøelsesstalde end vedgyllesystemer, men den lavere staldtemperaturog dermed øgede <strong>til</strong>ladelige ven<strong>til</strong>ation givermulighed for at fjerne de skadelige stoffermere effektivt.Kulilte (CO) findes, hvor der sker en ufuldstændigforbrænding f.eks. ved afbrænding og ien benzinmotor. Da CO taget iltens plads på derøde blodlegemer, kommer der ikke ilt rundt ikroppen, og man bliver bevidstløs.ved brand i kvælstofholdige materialer samt iudstødningsgasser fra f.eks. benzin. Gasserneer gullige eller rødbrune. De er stærkt lugtendeog generende. I forbindelse med vand kan dedanne salpetersyre.Svovlbrinte (H 2S) er tungere end ilt og læggersig altså ved gulvet eller tæt mod en gyllebeholdersgylleoverflade. Gassen dannes af bakterier,når organisk materiale bliver nedbrudti gyllen uden ilt. Gassen vil, efterhånden somden dannes, stige op gennem gyllen, men førstnår der sker bevægelse i gyllen kommer svovlbrintenop i staldluften. Under efterfølgendeudslusning eller omrøring frigives gassen. Joældre gyllen er, des større vil svovlbrinteindholdetvære. I små koncentrationer op <strong>til</strong> 0,25ppm lugter svovlbrinte som rådne æg, i størrekoncentrationer op <strong>til</strong> 30 ppm bliver lugtenkvalmende sød. Ved koncentrationer fra 30-100ppm lammes lugtesansen og man får trykkeni brystet, åndenød, hovedpine, kvalme ogsvimmelhed. Fra ca. 500 ppm mister man efter1-2 indåndinger øjeblikkeligt bevidstheden ogåndedrættet lammes, hvorefter man dør.Methan (CH 4) er en gødningsgas, der er ugiftigmen eksplosionsfarlig. Methan produceresunder forhold uden ilt og kan fortrænge luftog give iltmangel med deraf følgende kvælningsfare.Problemet er størst ved overdækkedefortanke eller gylletanke, hvor gassen kanTabel 4.2 Grænseværdier for gasseri landbruget.Nitrøse gasser (NO x). De omfatter væsentligstnitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO 2), ogde udvikles ved nedbrydning af proteiner ifoderet, hovedsageligt fra dyrenes tarme, menogså i ufordøjet foder. De dannes også vedensilering af grønne afgrøder, ved svejsning ogGasserSvovlbrinteAmmoniakNitrogendioxidNitrogenoxidKuldioxidGrænseværdi10 ppm25 ppm2 ppm25 ppm5000 ppm52 støv, gasser og kemikalier
samles og eksplodere,hvis der springer en gnist.Derudover kan indåndingsluftenindeholdeandre stoffer, f.eks. svejserøgsom kan være årsag<strong>til</strong> kronisk bronchitis ogkræft. Ved svejsning skalder være punktudsugning.Figur 4.10 Ved <strong>arbejde</strong> i tanke,beholdere og siloer m.v.,hvor iltmangel eller uforudsigeligluftforurening kan opstå,skal der anvendes friskluftforsynetåndedrætsværn.Det betyder, at man kan <strong>arbejde</strong>,selvom man er omgivetaf luftforurening.Gasser i landbrugetI forbindelse med udslusning af gylle fra staldvil der ved løft af propper og spjæld kunne opståstore koncentrationer af H 2S nede ved gulvet.Også over de kanaler, som tømmes, er der målteksempler på meget store koncentrationer. Ialle gylle- og ajlebeholdere, fortanke, gødningskældre,gyllekanaler og -rør, gulvudsugningskanaler,slambeholdere og ensilagebeholdere skalman regne med, at der er store H 2S-koncentrationer.Ved omrøring af gylle er der i vindsidenmålt koncentrationer på 700 ppm. Ved gyllepumpensudløb er der målt helt op <strong>til</strong> 3000 ppm.KVÆLENDE GASI SILOGIFTFARENITRØSE GASSERFigur 4.11 Advarselsskilte <strong>til</strong> siloer. Beholderneskal være forsynet med nødvendige letlæseligeskilte som vist.Foto: ArSiMaAmmoniak-belastningen er også stor vedudslusning af gylle. Desuden afgiver alle områdermed gødningsaflejringer ammoniak.Forebyggelse af problemer medgasserMan må ikke gå ned i lukkede rum under gulvniveauuden friskluftforsynet åndedrætsværn.Der skal desuden ske gennemblæsning påforhånd, så der er luftet godt ud. Blæserenskal være så kraftig, at den kan skifte luften 3gange i timen.Hvis nogen alligevel er gået ned i en gyllebeholderog er faldet om, kan man ikke nå atLys-prøven duer ikke. Nogle landmændhævder, at man bare kan tænde et lys forat se, om der er ilt nok. Hvis lyset brænder,skulle det være OK. Det er det ikke,idet man ikke kan regne med, at luftener homogent opblandet, d.v.s. der kanvære lommer med og uden ilt. Hvis derer methan <strong>til</strong>stede, kan man med åben ildforårsage en eksplosion. Svovlbrinte kanikke testes med åben ild.redde vedkommende. Derfor er eneste løsningat planlægge <strong>arbejde</strong>t på forhånd, sikresig med friskluftforsynet åndedrætsværn ogsikkerhedsline med optrækningsspil og sørgestøv, gasser og kemikalier 53