FunktionFor at opretholde livet skal vores krop brugeilt. Det er lungernes opgave at skaffe det. I hviletrækker vi vejret cirka 12 gange pr. minut.Vi trækker cirka en halv liter ind pr. gang. Detbetyder, at vi i hvile bruger cirka seks liter pr.minut, hvilket svarer <strong>til</strong> et forbrug af luft på360 liter i timen og 8640 liter i døgnet.Men hvis vi <strong>arbejde</strong>r, kan vi øge både antalvejrtrækninger og mængden af luft pr. indånding.Man kan komme helt op på et forbrug afluft på 180 liter pr. minut i kortere perioder.Man kan således sagtens forbruge 10.000 literluft pr. døgn. Derfor er det vigtigt, at den luft viindånder, er ren.Lungernes hovedfunktion er at filtrere kuldioxidfra blodet ud i luften og ilt fra luften ind iblodet. Luften filtreres, opvarmes og fugtes inæsen. I de store luftveje (bronkier og bronkioler)er der et tæppe af fimrehår (cilier), hvorpåder er et slimlag, som opsamler støv. Slimlagethostes op, og på den måde sker der rensningaf luftvejene.Selve ilt- og kuldioxidudskiftningen foregår iluftblærerne (alveolerne). Her ligger tyndvæggedeblodkar tæt op <strong>til</strong> luftblærerne. Her findesder også hvide blodlegemer, som kan optagebakterier og støv i sig og på den måde rensestøv væk.SkaderAstmaAstma er en <strong>til</strong>stand, hvor ringmusklerne i luftvejenetrækker sig sammen i en slags krampe.Det betyder, at man hiver efter vejret, og atdet piber og hvæser ved hver vejrtrækning. Istarten kan eneste symptom være hoste. Astmakan skyldes allergi, men kan også ses i forbindelsemed f.eks. anstrengelse eller kulde.Rygning forværrer <strong>til</strong>standen. Har man astma,er det vigtigt at få det behandlet, da der ellerser risiko for, at man får blivende nedsættelse aflungefunktionen.Kronisk bronkitisKronisk bronkitis er en <strong>til</strong>stand, hvor manproducerer et overskud af slim i luftvejene. Detbetyder irritation og deraf hoste. På grund afden store slimproduktion risikerer man ophobningeraf sekret, hvis ikke hostekraften er<strong>til</strong>strækkelig. Det kan give anledning <strong>til</strong> betændelsei luftvejene. Årsagen <strong>til</strong> kronisk bronkitiser væsentligst rygning og udsættelse for megetstøv i indåndingsluften.Tærskerlunge og toksisk alveolitTærskerlunge er en <strong>til</strong>stand, hvor der erbetændelse i lungevævet. Symptomerne kanminde om influenza med ondt i musklerne,hoste, åndenød og almen u<strong>til</strong>pashed. Det kommersom en reaktion fra immunforsvaret påsvampe eller bakterier, som specielt findes ikorn, hø og halm, som er lagt relativt vådt pålager, og hvor der er sket opvarmning. Symptomernekommer typisk 4-6 timer efter, atman har været i kontakt med disse svampeeller bakterier og forsvinder igen, når man harværet væk fra påvirkning i ca. 12 timer. Det ervigtigt at undgå yderligere påvirkning, fordiman ellers risikerer en kronisk <strong>til</strong>stand mednedsat lungefunktion.Toksisk alveolit giver samme symptomer, menskyldes endotoxiner fra bakterier. Endotoxinerer stoffer, som sidder i bakteriernes vægge, ogsom frigøres, når bakterierne dør. For denne<strong>til</strong>stand mener man ikke, der sker tab af lungefunktion.Imidlertid kan de to sygdomme ikkeskelnes ud fra symptomerne, så man må sørgefor at undgå påvirkning af de sygdomsfremkaldendestoffer.114 Sådan fungerer kroppen
Det lille kredsløbhvor det af-iltedeblod kommerfra hjertet <strong>til</strong>lungerne og“tankes op”med ilt.Det storekredsløb hvordet iltedeblod kommerfra hjertet <strong>til</strong>kroppensvæv og organer,hvor detafgiver ilt.LungeveneArterieLungerVeneLungearterieHjertekaldes venoler. Blodtrykket bestemmesaf hjertets pumpekraft, karrenessammentrækning og trykreceptorer,som bl.a. findes i halsens kar.Det menneskelige legeme indeholder4 – 6 liter blod.FunktionEt godt kredsløb er blandt andetafhængig af hjertet, karrene og derøde blodlegemer. I de røde blodlegemerfindes hæmoglobin, et rødtjernholdigt farvestof, som har enmeget stor evne <strong>til</strong> at binde ilt. Engod lungefunktion, der kan opfyldedet nødvendige iltforbrug, er samtidignødvendig.NyrerFigur 8.27 Hjerte-lunge kredsløbet.KredsløbAlle organers og musklers arbejdsevne erafhængige af en <strong>til</strong>strækkelig <strong>til</strong>førsel af ilt ognæringsstoffer samt bortførsel af kuldioxidog affaldsstoffer. Det sker gennem et lukket“rørsystem”, som består af hjerte, lunger ogblodkar.OpbygningKredsløbet består af hjertet og blodårer, somdeles i arterier (dem som fører blodet væk frahjertet) og vener (dem som fører blodet <strong>til</strong> hjertet).Hjertet selv forsynes også af små arterier.Nogen af dem kaldes kranspulsårer. De mindrearterier kaldes arterioler, og når de bliver allermindst,kaldes de kapillærer. Det er dem, somfindes inde i organer og muskler. De små venerHjertet fungerer som en dobbelt,automatisk pumpe, idet den enepumpe (højre hjertehalvdel) pumperafiltet blod op i lungerne, hvor detved hjælp af åndedrættet iltes (detlille kredsløb).Det iltede blod løber <strong>til</strong>bage <strong>til</strong> hjertet,hvor den anden pumpe (venstrehjertehalvdel) pumper det ud i kroppen <strong>til</strong>muskler, organer mm. (det store kredsløb).I hvile pumpes der 4-5 liter blod fra hver hjertehalvdelpr. minut. Ved overgang fra hvile <strong>til</strong><strong>arbejde</strong> begynder pulsen straks at stige - førsthurtigt og derefter langsommere. Der går cirkaét minut for mindre <strong>arbejde</strong>r og 2-3 minutterfor større <strong>arbejde</strong>r, før kredsløbet når at<strong>til</strong>passe sig musklernes iltkrav.Den mængde blod, der pumpes ud pr. hjerteslagkan øges meget afhængig af, hvilken trænings<strong>til</strong>standeller kondition man er i. Jo mereblod, man kan pumpe ud pr. minut, des mereilt kommer der rundt <strong>til</strong> musklerne.Sådan fungerer kroppen 115