Under gang bevæger vi os som ien kæde, hvor det ene led automatiskudløser det næste. Det eren refleks, som vi ikke tænkerover. Vi sætter hælen i gulvetog bevæger os henover tæerne.Hvis foden bevæges så godt,at man bagfra kan se sålenaf fodtøjet, vil fodens musklerstyrkes, og leddene holdessmidige. Samtidig vil den aktivevenepumpe fremme <strong>til</strong>bageførslenaf blod <strong>til</strong> hjertet. Hælener stærk, mens forfoden meddens ledbånd er relativt svag.SkaderLidelser i fødderne kan værebåde akutte og kroniske.ForstuvningOverstrækning af ledbånd, evt.med overrivning af sener ogkar <strong>til</strong> følge, sker hyppigst påydersiden af fodleddet. Det skeroftest ved snubling eller fald.KnoglebrudKnoglebrud kan ske i hælbenet,oftest ved en form for revne.Det kan også være akillessenens<strong>til</strong>hæftningspunkt, som sprængesaf – altså den bageste del afFigur 8.20 Skæv storetå eren <strong>til</strong>stand, hvor storetåendrejer hen mod de øvrigetæer, så foden bliver spids.Samtidigt dannes en knyst,der er en fast, væskefyldtfrembuling på indersiden afstoretåens grundled. Denneknyst kan blive betændt ogmeget smertende.Kuriosum. Udsnit af statue.Romersk soldaterfod, der viser,at man også på romernestid kendte <strong>til</strong> <strong>til</strong>standen hammertå.hælbenet. Knoglebrud kan endvidere ske i mellemfodeneller tæerne. Disse skader behandlesoftest blot ved, at man går i en stivbundet sko,f.eks. en træsko.TæerHævelse i slimsækHævelse i slimsæk under anklen kan givemange smerter. Hævelsen kan forårsages afoverbelastning af hælen, f.eks. i form af for-Fodens længdebuekerte sko, hårdt underlag, pludselig intensivtræning m.v.HælFigur 8.19 Fodens tvær- og længdebueFodens tværbueSkæreskaderFår man noget skarpt op i fodsålen, kan detbetyde overskæring af kar og nerver.De kroniske lidelser i fødderne forårsagesoftest af overbelastning i kombination med106 Sådan fungerer kroppen
medfødte forhold, og de forhold vi har budtvore fødder gennem hele livet. Gener i ben,ryg og nakke kan være affødt af fødder, som eroverbelastede. Er fødderne ømme og smertefulde,kan man nemt blive irriteret. Det kan ogsåbevirke en stiv gang og en ændret holdning.PlatfodSvage ledbånd kan opstå i fodbuerne. De eruelastiske og vil derfor nemt kunne blive forlange, hvis de overbelastes. Lidelsen kan værearvelig, men den udløsende faktor kan væreoverbelastning i form af tungt <strong>arbejde</strong>, overvægt,<strong>arbejde</strong> i højhælede sko, fordi vægten såoverføres fra det stærke hælben <strong>til</strong> de svageforfodsknogler og ledbånd, samt langvarigt stående<strong>arbejde</strong>. Hvis fodens muskler samtidig ersvage, kan fodbuerne synke ned, og der opstårplatfod, som både kan være nedfald af fodenstværbue og længdebue. Denne lidelse kan ogsåvære medvirkende <strong>til</strong>, at fødderne begynder athæve, fordi blodkarrene bliver trykket, så blodetikke kan passere.Andre overbelastningsskaderOverbelastningsskader kan opstå ved tryk ogmanglende plads i forkert fodtøj. Det kan væreligtorne (ved tryk mellem fodtøj og knogler),nedgroede negle (ved tryk fra skoens overlædereller forkert klipning af tånegle), knyster(fremstående knogler på fødderne – ofte ud forstoretåens grundled), hammertæer (konstantbøjede tæer), overlagte tæer og hård hud.FodsvampRevner i tæernes hud, specielt mellem tæerne,små vandfyldte blærer, hudafskalning og sårsamt kløe, kan skyldes infektion med svamp.Imidlertid kan det også dreje sig om, at føddernekonstant er fugtige, enten fordi man svedermeget, fordi man ikke tørrer sig ordentligtom fødderne og mellem tæerne efter bad, ellerfordi man bruger fodtøj, som holder på fugtigheden,f.eks. gummistøvler.ØjetOpbygningØjet kaldes også øjeæblet og deles op i et forkammerog et bagkammer. Kamrene adskillesaf linsen. Øjeæblet består af en stor geleagtig,gennemsigtig kugle, som kaldes glaslegemet,og som omgives af tre hinder. Det er:• senehinden, som på den synlige del af øjetkaldes hornhinden• årehinden, som foran linsen er farvet og kaldesregnbuehinden• nethinden, som er den inderste, og som ikkepå noget sted kan ses udefra.FunktionHele øjets opbygning skal sikre, at der dannesskarpe billeder på nethinden bagest i øjet.Først går lyset gennem hornhinden, som erden slimhinde, der holder øjet fugtigt. Der eringen blodkar her, hvilket betyder at skaderheles langsomt.Lyset fortsætter dernæst ind gennem det sortehul i øjet, som kaldes pupillen. Det når derefterlinsen, som kan strammes op, så den bliverkrum eller slappes, så den bliver flad. Jo mereflad linsen er, des nemmere bliver det at se genstande,som er langt væk. Når man bliver ældre,bliver musklerne omkring linsen mere slappe oglinsen derfor mere flad. Det er grunden <strong>til</strong>, at vimed alderen bliver mere langsynede.Bag linsen ligger glaslegemet, hvorigennemlyset også brydes. På øjets bagvæg findes nethinden.Den består af specialiserede celler, somkan opfange lysimpulser – de kaldes tappe ogstave. Tappe står for farveopfattelsen, og hvisSådan fungerer kroppen 107