form af de tre nævnte bevoksninger, en kendsgerning, jeg nævner selvmed fare for at fremkalde et smil hos de læsere, der er bekendt med,at de netop vokser i det skovdistrikt, der bestyres af forfatteren, og enkendsgerning, som jeg søger årsagen til i de vækstforhold, der på denfavoriserede vokseplads er budt disse fremmede: en dyb lerjord medfald mod syd, med gode vandafløbsforhold og moderat nitrifikation,som ikke byder den rettidige skudmodning nogen vanskeligheder, ogdernæst den blandede bevoksning, fremkommet ved, at Tulipantræerneer indplantet i åbninger i en tilstedeværende naturforyngelseaf Ask og Bøg, og som har givet kronerne en slankere form, fordiAsken med det aldersforspring, den har, omtrent kan følge Tulipantræernei højdevækst. En del af træerne har endnu mærker af at værefejet af råbuk eller begnavet af rødmus, som synes at nære en forståelig,men uvelkommen forkærlighed for fremmede løvtræarter.Frembringelse af bevoksninger af Tulipantræ er iøvrigt vanskeliggjortved, at spireevnen hos det frø, der indføres fra Nordamerika, erringe, der er sået mange partier frø i europæiske planteskoler, somikke har givet en eneste plante. Måske er vort kendskab til frøets rettebehandling også for ringe. Det anses endvidere for udelukket at fådanskavlet frø til at spire. Såvidt jeg ved, betragtes denne ufrugtbarhedsom absolut, og man har ment at finde en forklaring herpå ibiologiske forhold, som jeg ikke her skal komme ind på, fordi derer sket det sensationelle, at det virkelig er lykkedes at få planter afdansk Tulipantræfrø. TH. KASPERSEN, skovrider for Sorø Akademis2. skovdistrikt har i foråret 1951 ved udsæd af 3-4 kg frø, høstet pået havetræ i Sorø, fået 12 planter, af hvilke nogle har et godt og kraftigtudseende, mens andre ser svage ud. Frøet blev sået efter et årsnedkuling.Et forsøg fra nyere tid med plantning af Valnød i skoven blevgjort af skovrider Kaspersens forgænger, nu afdøde skovriderH. MUNDT. Resultatet heraf ses i den sydlige del af Mølleskoven,10 km nord for Ringsted. I en ca. 40-årig Bøgebevoksning findesspredt indblanding af Lærk, Ask og Sort Valnød. Disse lystræer eralle både meget højere og meget tykkere end hovedbestanden. AfValnødtræer findes endnu 19 stykker, de tykkeste er mellem 30 og35 cm i brysthøjde. Det er høje og smukke træer, ejendommelige vedderes sorte, dybt furede bark og de store og dog fine finnede blade.Flere af stammerne har i de strenge vintre fået frostrevner, som velnu er lukket udadtil, men dog bevaret som en teknisk fejl i veddet.Væksten synes stadig god, og træerne bærer ofte nødder.En lidt ældre plantning af Ccirya (Hickory) findes i Vemmetofte
klosters Vesterskov. Den er anlagt i 1897 af klosterets daværendeskovrider, VILH. DE NEERGAARD. Træerne, som forfatteren husker athave set første gang i 1915, har haft en god og sund udvikling, menhar ikke præsteret nogen hurtig vækst. De kan i den henseende ikkemåle sig med de nærstående amerikanske Rødege, men holder nogenlundemål med danske Ege. Træerne er frugtbare og er plantet somCarya alba, der for det meste dækker over, hvad vi nu kalder C. ovata,men denne slægts systematik og nomenklatur tør vist betegnes som etaf dendrologiens vanskelige områder. Veddet af disse Hickorytræerer søgt som vogntræ og anses lokalt som uovertruffet materiale tilhamler og svingler.Af nyere skovplantninger af Valnød kan nævnes dem, der er udførti Farum Lillevang og i Uggeløse skov i 30'erne og 40'erne, og afhvilke nogle vil erindres af deltagerne i <strong>Dansk</strong> <strong>Dendrologisk</strong> <strong>Forening</strong>sekskursion i september 1950. Midt i 30'erne blev forskellige stederudplantet småpartier af fire Valnødarter: en japansk, en vestasiatiskog to nordamerikanske, Grå og Sort Valnød (Juglarts Sieboldiana,regia, cinerea, nigra). Mens de tre sidstnævnte alle led mere ellermindre under de hårde vintre få år efter udplantningen, og til delsgik til grunde, viste den japanske art sig frosthård og er derfor senereplantet i noget større stil. Den ældste bevoksning i Uggeløse skov erplantet 1937 og havde efteråret 1950 nået en middelhøjde af 7,5 m ogmiddeldiameter på 11 cm. En bevoksning, der blev anlagt samtidig iNejede Vesterskov ved siden af den foran omtalte bevoksning afTulipantræ, havde i samme alder nået 10,4 meters højde med 13 cmi middeldiameter.Bevoksningen i Uggeløse skov (fig. 3) stammer fra frø, høstet påden gamle Japansk Valnød, der står i Forstbotanisk Have, lige veddr. Syrach Larsen's bolig. Tidligt blev det opdaget, at der blandt afkommeti Uggeløse skov fandtes en del individer, der trods den sikreafstamning viste tydeligt regia-præg: småbladene var færre, bredereog glattere end hos Sieboldiana og havde den kraftige lugt, som ertypisk for regia. Også i barkfarven var der noget regia-agtigt. Da derimidlertid på blomstringstidspunktet ikke fandtes blomstrende regiai fortshaven, ligger det nær at gætte på indfløjet pollen fra en elleranden villahave. Se også ekskursionen d. 23.9.51, s. 196.Mærkeligere var det, da det i 1950, da Valnødderne i Uggeløseskov første gang bar frugt i større mængde, viste sig, at en del af detræer, der hidtil havde været anset som rene Sieboldiana, bar nødder,der ved deres størrelse, deres langstrakte og tilspidsede form og deresmeget udpræget klæbrige yderflade viste overraskende overensstem-
- Page 2 and 3: DANSKDENDROLOGISKÅRSSKRIFTUdgivetD
- Page 4 and 5: FREMMEDE LØVTRÆER I DANSKE SKOVEA
- Page 6 and 7: skovene i Hirschholm amt var dengan
- Page 8 and 9: FREMMEDE LØVTRÆER 109Det største
- Page 12 and 13: Fig. 3. Juglans Sieboldiana. 14 år
- Page 14 and 15: F R EM M E D E L0VT RÆ E R 1151 so
- Page 16 and 17: I datidige planteskoler var arten i
- Page 18 and 19: StammeomfangmGirdle oftrunk in1.3 n
- Page 20 and 21: Stamme- Kroneomfangdiameter Bemærk
- Page 22 and 23: havernes anlæggelse umiddelbart ef
- Page 24 and 25: 17. Marienborg Have. Haven har gamm
- Page 26 and 27: Fig. 4. Torne fra stammen af (thorn
- Page 28 and 29: Derefter følger før og efter årh
- Page 30 and 31: De træer, som har opnået den smuk
- Page 32 and 33: GLEDITSIA 13324. SARAUW, GEORG, F.
- Page 34 and 35: LO NICE HA 135brugt adskillige sted
- Page 36 and 37: KOMMANDØRGÅRDENS TAX, RØMØAf JO
- Page 39: HAMAMELIS JAPOLLIS hybr. n.Af JOHAN
- Page 42 and 43: med denne selvsterile H. mollis) v
- Page 44 and 45: 144 DANSK DENDROLOGISK ÅRSSKRIFT I
- Page 46 and 47: CRATAEGUS I NORDOSTAMERIKAAf H. IRG
- Page 48 and 49: 148 DANSK DENDROLOGISK ÅRSSKRIFT I
- Page 50 and 51: skilning. 10—15—(20) mm lange o
- Page 52 and 53: Summary.N. DINES POULSEN: TWO inter
- Page 54 and 55: Berberis ottawensispurpurea »super
- Page 56 and 57: Desuden fremgår det af art. 17 i d
- Page 58 and 59: DEN GEOGRAFISKE HAVE »SYVDALEN«I
- Page 60 and 61:
O AO 10 30 50 60 70 80 ^00 flODen g
- Page 62 and 63:
Philadelphia DelavayiPicea purpurea
- Page 64 and 65:
Nederst:Euonymus sanguineaLonicera
- Page 66 and 67:
Rosa rubrifoliaCytisus sessilifoliu
- Page 68 and 69:
340-345, vest for vejen:Caragana sp
- Page 70 and 71:
Viburnum tomentosum MariesiiChaenom
- Page 72 and 73:
Malus x adstringens »John Downie«
- Page 74 and 75:
Cladrastis luteaAcer NegundoCercis
- Page 76 and 77:
Pseudotsuga taxifoliaJamesia americ
- Page 78 and 79:
py rus auriculata-krydsning; modert
- Page 80 and 81:
accatct, nogle prægtige gamle Ege,
- Page 82 and 83:
oversigt over Kinas plantegeografi
- Page 84 and 85:
På vejen mod skovridergården havd
- Page 86 and 87:
langsomt tempo og under udelukkende
- Page 88 and 89:
idet den, ligesom A. Nordmanniana,
- Page 90 and 91:
Sommerekskursionen til Århus,d. 10
- Page 92 and 93:
Fig. 2. Corylus Colurna ved Den gam
- Page 94 and 95:
gadeindgangen til Botanisk Have ved
- Page 96 and 97:
stor (4 m høj) busk af Berberis vu
- Page 98 and 99:
Ekskursionen til Ørstedsparken, Kg
- Page 100 and 101:
FORENINGSMEDDELELSERÅret 1950.Medl
- Page 102 and 103:
har en sådan karakter, at den egne
- Page 104 and 105:
Charlottenlund Slotshave, slotsgart
- Page 106 and 107:
Moltesen, P., professor, Rolighedsv