Oplæg til debat om bedre undervisning og forsøg med uddelegering ...
Oplæg til debat om bedre undervisning og forsøg med uddelegering ...
Oplæg til debat om bedre undervisning og forsøg med uddelegering ...
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
organisationen samarbejder på bedst mulig vis <strong>om</strong> at løse, men <strong>og</strong>såudvikle, kerneopgaven.• Udvikling af en fælles forandringsparat kultur i organisationen, hvorder bliver taget højde for individuelle faktorer i forhold <strong>til</strong> at håndtereforandringer.• Uddelegering <strong>og</strong> worklife-balance, herunder fokus på udvikling aframmer, der understøtter en høj grad af <strong>uddelegering</strong> samt fokus på<strong>og</strong> udvikling af <strong>med</strong>arbejdernes individuelle <strong>og</strong> teambaserede håndteringaf uddelegeret k<strong>om</strong>petence.7. Lokal udvikling <strong>og</strong> forsøgsmodellerBekendtgørelsernes bestemmelser <strong>om</strong> <strong>undervisning</strong> mv. <strong>og</strong> uddannelsernesformål samt hensynet <strong>til</strong> eleverne er grundlaget for lærernes arbejdsopgaver<strong>og</strong> skolernes planlægning <strong>og</strong> organisering af lærerarbejdet. Lærernes arbejde,samarbejde <strong>og</strong> organisering af <strong>undervisning</strong>en skal understøtte eleverneslæring <strong>og</strong> kvalitet i uddannelserne.Det betyder, at der på den enkelte skole løbende skal drøftes arbejdsopgaver<strong>og</strong> prioriteringer, liges<strong>om</strong> der skal drøftes planlægning <strong>og</strong> former for organisering<strong>og</strong> arbejds<strong>til</strong>rettelæggelse. De uddannelsespolitiske mål skal kunneopfyldes samtidigt <strong>med</strong>, at der skabes et godt studie- <strong>og</strong> arbejdsmiljø,jævn arbejdsbelastning <strong>og</strong> hensyntagen <strong>til</strong> lærernes ”work-life balance”.Arbejdet <strong>med</strong> <strong>og</strong> udvikling af organiseringsformer <strong>og</strong> fleksibelt brug af degældende arbejdstidsregler kan f.eks. ske i form af forsøg <strong>med</strong> øget elev<strong>til</strong>stedeværelse,(f.eks. <strong>om</strong>lagt skriftlighed, lektiefri skole), modeller for lærerteam-<strong>og</strong>/eller studieretningsteam, mere lærer<strong>til</strong>stedeværelse <strong>og</strong> brederetidsmæssige rammer for opgavesammensætningen (akkorder) mv.Det er en eller flere modeller, der har udgangspunkt i elevens udviklingsbehov,<strong>og</strong> hvor den enkelte lærer selv styrer sin arbejdstid <strong>og</strong> prioriteringen afsine opgaver <strong>med</strong> respekt for opgavens optimale løsning. Skemaet for denenkelte elev <strong>til</strong>passes løbende elevens behov <strong>og</strong> lærerens prioritering <strong>og</strong>muligheder.Udgangspunktet er respekt for uddannelsens profil <strong>og</strong> for skolens pædag<strong>og</strong>iskerammer, <strong>til</strong>lid, dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> samarbejde. Det er elevens udviklingsbehov, derer i centrum, <strong>og</strong> lærerne afgør i fællesskab, hvad der i den sammenhæng ernødvendigt for den enkelte elev. Den enkelte lærer styrer i praksis selv sinarbejdstid <strong>og</strong> prioriteringen af sine opgaver <strong>med</strong> respekt for opgavens optimaleløsning.S<strong>om</strong> udgangspunkt er der lagt et skema for eleverne. Dette skema udgørimidlertid kun det skelet, s<strong>om</strong> <strong>undervisning</strong>sformerne forbindes <strong>med</strong>, hvadder i praksis betyder, at skemaet for den enkelte elev konstant <strong>til</strong>passes elevensbehov <strong>og</strong> lærerens prioritering <strong>og</strong> muligheder.11