På mange af de vurderede ejendomme forefindes der værdifulde naturarealer (enge, moser, søer, hedem.m.). Sådanne arealer må ikke indgå i tilplantningen og i alle tilfælde har <strong>Kommune</strong>n opfordretejerne til at holde en passende afstand til naturområdet.Sammenfattende er det vurderingen, at skovrejsningen producerer et bedre, mere mangfoldigt ogmere stabilt naturindhold i det åbne land.LandskabetSkovrejsning har både positive og negative effekter i forhold til de landskabelige værdier.Hvor nye skove rejser sig i ellers skovfattige områder kan de ny skove være med til at berige landskabsoplevelsen.Udpegningen af værdifulde landskabsområder i regionplanen, medfører ikke at skovrejsning i sådanneområder vurderes som uønsket. Skovrejsning i sådanne områder kan i mindre omfang være udenvæsentlig indflydelse på oplevelsen af landskabet, og kan i nogle tilfælde være direkte befordrendefor oplevelsen af landskabet.Kontrasten mellem skovens lukkede rum og det åbne landskab er en del af den typiske landskabsoplevelsei DanmarkDet er sammenfattende vurderingen, at de nye skove, som bliver resultatet af dette kommuneplantillæg,er til gavn for landskabsværdierne.KulturmiljøetI nogle tilfælde kan kulturværdierne være sårbare over for skovrejsning. Det kan være i sådanne tilfælde,hvor det drejer sig om at beskytte en given synlig kultursammenhæng. I de fleste tilfælde er detvurderet, at de aktuelle planer for skovrejsning er så begrænsede, at der ikke ses at være en konflikt.I nogle tilfælde drejer det sig om sårbarhed af arkæologisk karakter, hvor beskyttelseshensynet entendrejer sig om at bevare synet af gravhøje eller andre fortidsminder i det åbne land, eller hensynetretter sig mod en eventuel ødelæggelse af arkæologiske værdier i forbindelse med selve tilplantningen(dyb jordbehandling ved grubning, reolpløjning eller lignende). I de fleste tilfælde er ønsker omskovrejsning, der strider mod disse hensyn, ikke imødekommet. I et enkelt tilfælde har dette hensynresulteret i en afvisning af et ønske om skovrejsning med henvisning til at få de arkæologiske værdiervurderet nærmere.Helt generelt anbefaler <strong>Kommune</strong>n, at der af hensyn til beskyttelsen af arkæologiske værdier i jordenikke benyttes jordbearbejdning, som kan ødelægge disse værdier.I visse situationer kan skovrejsning også betragtes positivt i forhold til kulturværdierne i det åbneland, idet skovrejsning kan være med til atter at etablere et tidligere kulturbillede, („rydningslandskabet“eller „tilgroningslandskabet“, „urskovslandskabet“).Sammenfattende er det vurderingen, at der i kommuneplantillægget er tillagt de kulturhistoriske værdieren stor vægt i afvejningen. <strong>Kommune</strong>plantillægget vurderes derfor ikke at være i konflikt medkulturmiljøinteresserne.VelfærdEt væsentligt element i befolkningens velfærd er muligheden for at kunne få adgang til oplevelser idet åbne land (kulturhistorie, landskab, natur, rekreation). Sammen med strandene er skovene de mestbesøgte landskabs- og naturelementer, vi har i Danmark. Af samme grund er der med bestemmelser iNaturbeskyttelsesloven givet offentligheden en relativt vidtgående ret til adgang og ophold i landetsskove, også de privatejede.Skovrejsning i det åbne land vil udbygge de muligheder for adgang og ophold, som befolkningensSIDE 12
velfærd kan nyde godt af.Det er klart, at mange af de skove, der er vist interesse for at rejse i sammenhæng med dette kommuneplantillæg,primært er en fordel for de pågældende lodsejere. Men dels er der indtil flere eksemplerpå, at også private skovejere giver andre skovgæster adgang til deres skov ud over, hvad Naturbeskyttelseslovenåbner mulighed for, dels er der en klar forventning om, at skovrejsning på én ejendom oftevil give anledning til skovrejsning på nabo- eller nærtliggende ejendomme. Efterhånden vil der derformange steder opstå større skove, hvortil der er givet offentligheden adgang. Endelig opføres mange afde ny skove i fysisk tilknytning til eksisterende skove, hvorfor de ny skove automatisk også vil bliveomfattet bestemmelserne om offentlighedens adgang til skovene.Også oplevelsen af skovene og de sammensatte landskaber, hvor skov og mark veksler, og af de dyrog fugle, der er knyttet til skovene, er til glæde og gavn for befolkningen.Som vi har været inde på under afsnittet „Skovrejsning og landskab“ skal man også være opmærksompå, om skovrejsning på et sted med markante, offentligt tilgængelige udsigtslandskaber kan forringeoplevelsen af landskabet. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at afvise et ønske om skovrejsning.Landskabsværdierne har været vurderet konkret i hvert eneste af de fremsendte ønsker, og det ersammenfattende vurderingen, at kommuneplantillægget i høj grad bidrager positivt til landskabsværdiernei <strong>Billund</strong> <strong>Kommune</strong>, til gavn for hele befolkningen.Produktion og økonomiSkovrejsning kan stort set kun finde sted på eksisterende landbrugsjord, hvorfor skovrejsningen principielter med til at øge konkurrencen om jordressourcen. Det kan forringe landbrugets udviklingsmulighederog være medvirkende årsag til, at prisen på landbrugsjord øges.Staten har imidlertid af en lang række årsager opsat det nationale mål at fordoble skovarealet i Danmarki løbet af en „skovgeneration“ (80 – 100 år), hvilket vil sige, at ca. 22-24% af Danmark i år2070 skal have karakter af skov. Dette mål er i øjeblikket langt fra nået, idet skovrejsningstempoethidtil har været markant lavere end nødvendigt. Iværksættelsen af den ny, fleksible skovrejsningsudpegning,som <strong>Billund</strong> <strong>Kommune</strong> nu har iværksat, er netop begrundet dels med at søge tempoet øget,dels med at gøre det til en mere benyttet frivillig ordning.Som situationen for dansk skovbrug er i dag, er det begrænset, hvor god en økonomi der er i produktionaf træ.På det seneste er der tegn på, at denne situation bedrer sig i de kommende år, men måske kan iværksættelsenaf kampagner for ændrede valg af materialer i forskellige situationer (husbyggeri, møbelindustrim.m.) yderligere påvirke efterspørgselen efter danskproduceret træ. Interessen for træhuse ervokset betydeligt i de senere år. Imidlertid er der også andre måder at betragte økonomien i danskeskove på. Der er andre indtægter forbundet med skovene end blot skovning af træ. Indtjening ved foreksempel jagtudlejning er åbenlys.Et felt, der så vidt vides ikke er undersøgt, er besparelser i opvarmningsudgifter, og her tænkes ikkeblot på produktion af træflis og brændsel. Nye energiformer som biobrændsler kan også i vid udstrækninginden længe tænkes at påvirke prisen på produkter fra skovene i gunstig retning.Det forekommer nærliggende, at der er behov for udredningsarbejde vedrørende nye indtægtsgivendeprodukter fra skovene.I de senere år er der i forbindelse med en række offentlige skovrejsningsprojekter gennemført undersøgelser,der godtgør, at priserne på private ejendomme i vid udstrækning påvirkes af deres afstandtil skove. Disse undersøgelser har vist så markante prispåvirkninger (op til 25%), at kommunernesefterspørgsel efter jord til boligudstykninger op til skove i de senere år er steget markant, og at mereSIDE 13