Sundhed, velfærd og medicinanvendelse ved omlægning ... - ICROFS
Sundhed, velfærd og medicinanvendelse ved omlægning ... - ICROFS
Sundhed, velfærd og medicinanvendelse ved omlægning ... - ICROFS
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Sundhed</strong>, velfærd <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong><strong>ved</strong> omlægning tiløkol<strong>og</strong>isk mælkeproduktionFØJO-rapport nr. 6Udskrevet fra www.foejo.dkErik Steen Kristensen <strong>og</strong>Stig Milan Thamsborg (Red.)Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug 2000
3.10 Tre gode råd til kommende omlæggere................................................................. 583.11 Perspektiveret diskussion ........................................................................................ 593.12 Er "det føles anderledes" tilstrækkelig grund til at købe et produkt? ............... 613.13 Bemærkninger til interviewmetoden <strong>og</strong> fremtidige områder for udforskning 624 Rådgivning under hensyn til målsætning <strong>og</strong> regler i økol<strong>og</strong>isk malkekvæghold 65Peter Stamp Enemark, Hans Jørgen Andersen <strong>og</strong> Kenneth Kr<strong>og</strong>h4.1 Lovgivning, målsætning <strong>og</strong> regler på økol<strong>og</strong>iområdet ........................................ 654.2 Den nuværende rådgivning <strong>og</strong> de senere års udvikling ...................................... 724.3 Fremtidsperspektiver for den økol<strong>og</strong>iske rådgivning.......................................... 844.4 Konklusion................................................................................................................ 914.5 Referencer.................................................................................................................. 925 <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> velfærd hos kalve <strong>og</strong> opdræt.................................................................. 93Mette Vaarst, Lis Alban, Margit Bak Jensen <strong>og</strong> Lisbeth M<strong>og</strong>ensen5.1 Indledning.................................................................................................................. 935.2 Udgangspunkt for diskussionen om kalvens liv i den økol<strong>og</strong>iske besætning.. 945.3 Kælvning <strong>og</strong> ko-kalv samvær.................................................................................. 965.4 Opstaldning: gruppeopstaldning <strong>og</strong> enkeltvis opstaldning ................................ 985.5 Anvendelse af ammetanter i mælkefodringsperioden......................................... 1015.6 Kalve på græs om sommeren.................................................................................. 1025.7 Sygdomsoplevelser ................................................................................................... 1045.8 Kalven som besætningens fremtid kontra kalven som besætningens mestudsatte gruppe........................................................................................................... 1055.9 Kalvens videre skæbne............................................................................................. 1055.10 Afsluttende bemærkninger...................................................................................... 1065.11 Referencer.................................................................................................................. 1066 Den økol<strong>og</strong>iske ko ........................................................................................................... 109Stig Milan Thamsborg, Troels Kristensen, Lisbeth M<strong>og</strong>ensen, Niels Rørbech, Torben W.Bennedsgaard <strong>og</strong> Just Jensen6.1 Opsummering af dyrlægers/konsulenters interviewundsagn om økol<strong>og</strong>iskemalkekøer................................................................................................................... 1096.2 Karakteristik af økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion ....................................................... 1096.3 Regler i relation til malkehold <strong>og</strong> sygdom/velfærd ............................................. 1116.4 Foderproduktion <strong>og</strong> fodring................................................................................... 1126.5 Celletal <strong>og</strong> yversundhed........................................................................................... 1176.6 Opstaldning, management <strong>og</strong> afgræsningsforhold.............................................. 1176.7 Avlsmål <strong>og</strong> produktionsstrategier .......................................................................... 1196.8 Afsluttende diskussion............................................................................................. 1206.9 Referencer.................................................................................................................. 1227 Anvendelse af veterinære lægemidler......................................................................... 125Torben W. Bennedsgaard, Stig Milan Thamsborg <strong>og</strong> Mette Vaarst71. Anvendelse af veterinære lægemidler i konventionel malkekvægbrug <strong>og</strong>forventninger <strong>ved</strong> omlægning................................................................................. 1257.2 Valg <strong>og</strong> fravalg af dyrlægebehandling.................................................................... 1306
7.3 Vurdering af mål <strong>og</strong> regler i den økol<strong>og</strong>iske drift i forhold til <strong>medicinanvendelse</strong>............................................................................................................................ 1327.4 Referencer.................................................................................................................. 1338 Muligheder for forbedringer.......................................................................................... 135Mette Vaarst <strong>og</strong> Erik Steen Kristensen8.1 Opsummering af vidensyntesearbejdet <strong>ved</strong>rørende sundhed, velfærd <strong>og</strong><strong>medicinanvendelse</strong> <strong>ved</strong> omlægning........................................................................ 1358.2 Hvorledes opfattes dyrevelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrug......................................... 1368.3 Regler, lovgivning <strong>og</strong> kontrol ................................................................................. 1398.4 Rådgivning................................................................................................................. 1408.5 Forskning <strong>og</strong> uddannelse......................................................................................... 1428.6 Referencer.................................................................................................................. 1439 Er husdyrvelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrug n<strong>og</strong>et særligt? .......................................... 145Hugo Fjelsted Alrøe, Mette Vaarst <strong>og</strong> Erik Steen Kristensen9.1 Principperne i økol<strong>og</strong>isk jordbrug ......................................................................... 1459.2 Forskellige opfattelser af husdyrvelfærd ............................................................... 1469.3 Dyrevelfærd i et økol<strong>og</strong>isk perspektiv................................................................... 1519.4 Konklusion................................................................................................................ 1569.5 Referencer.................................................................................................................. 1567
SammendragØkol<strong>og</strong>isk jordbrug bygger i dag på et sæt afoverordnede intentioner <strong>og</strong> motiver. Et af deoverordnede mål med økol<strong>og</strong>isk drift, som erbeskrevet i kapitel 1, er "at sikre alle husdyr godeforhold, der er i overensstemmelse med deresnaturlige adfærd <strong>og</strong> behov", <strong>og</strong> der<strong>ved</strong> sikre engod dyrevelfærd. Undersøgelser har imidlertidvist, at den gode sundhedstilstand, som er fundet in<strong>og</strong>le økol<strong>og</strong>iske besætninger, i høj grad skyldtesdet indhold, som den enkelte landmand lagde i deøkol<strong>og</strong>iske produktionsrammer. Det regelsæt,som regulerer økol<strong>og</strong>isk jordbrug, garanterer såledesikke automatisk en god dyrevelfærd.Der er derfor et stort behov for at danne sig etoverblik over situationen i økol<strong>og</strong>isk malkekvæghold,herunder at samle erfaringer fra forskelligekilder <strong>og</strong> – med fokus på veterinære problemstillinger– at finde løsningsforslag <strong>og</strong> tilfredsstillendemåder at imødekomme de økol<strong>og</strong>iske målsætningerpå inden for rammerne af den enkelte besætning.Formålet med arbejdet, der er præsenteret inærværende rapport, har derfor været:1. at skabe indblik i opfattelsen af hvilke ændringer,der sker i forbindelse med omlægningenset fra henholdsvis dyrlægens, konsulentens<strong>og</strong> landmandens synsvinkel,2. at syntetisere den viden, der foreligger medhensyn til muligheder for øget velfærd, sygdomsforebyggelse<strong>og</strong> –behandling; herunderat vurdere mulighederne for at regulere <strong>og</strong> sikreen høj grad af sundhed <strong>og</strong> velfærd i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægbesætninger.Arbejdet er gennemført i en såkaldt vidensyntese,der i korthed går ud på at samle den eksisterendeviden på et område <strong>og</strong> diskutere denne viden i etforum af eksperter inden for forskellige discipliner.Metoden er detaljeret beskrevet i kapitel 1.For at give indblik i omlægningen til økol<strong>og</strong>iskjordbrug set fra forskellige synsvinkler blev der iløbet af sommeren 1998 gennemført interviews,hvor dyrlæger, konsulenter <strong>og</strong> landmænd blevspurgt om deres opfattelse af omlægningssituationen.Formålet med disse interviews var at given<strong>og</strong>le præcise <strong>og</strong> sammenhængende opfattelser afomlægningen <strong>og</strong> efterfølgende undersøge <strong>og</strong> findefrem til n<strong>og</strong>le gennemgående temaer. "Omlægningtil økol<strong>og</strong>isk drift set fra dyrlægers <strong>og</strong> konsulenterssynsvinkel" er beskrevet i kap. 2, mens"Landmændenes oplevelse af omlægning til økol<strong>og</strong>iskdrift" er beskrevet i kapitel 3.Interviewene klargjorde bl.a., at rådgivningen er etmeget vigtigt element, som går på tværs af defaglige temaer. "Rådgivning under hensyn til målsætning<strong>og</strong> regler i økol<strong>og</strong>isk malkekvæghold" erderfor beskrevet i kapitel 4. Herudover gav intervieweneanledning til at vidensyntesen skulle beskæftigesig med følgende temaer:• Den økol<strong>og</strong>iske kalv• Den økol<strong>og</strong>iske ko• Medicinanvendelse i økol<strong>og</strong>iske kvægbesætningerDisse tre temaer er beskrevet i kapitel 5 "<strong>Sundhed</strong><strong>og</strong> velfærd hos kalve <strong>og</strong> opdræt, i kapitel 6 "Denøkol<strong>og</strong>iske ko" <strong>og</strong> i kapitel 7 "Anvendelse af veterinærelægemidler".I kapitel 8 "Muligheder for forbedringer" opsummeresresultaterne i de foregående kapitler, <strong>og</strong>i forlængelse heraf nævnes en række mulighederfor forbedringer inden for regulering, rådgivningsamt forskning <strong>og</strong> uddannelse.Undervejs i forløbet viste der sig et stort behovfor at diskutere, hvorvidt opfattelsen af dyrevelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug adskiller sig fra opfattelseni konventionelt jordbrug. I kapitel 9 "Er husdyrvelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug n<strong>og</strong>et særligt?" erdette spørgsmål uddybende beskrevet.9
1 Baggrund, formål <strong>og</strong> metoderErik Steen KristensenForskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug1.1 Baggrund <strong>og</strong> formålØkol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion er en stærkt stigendeproduktionsform i Danmark. I løbet af en tiårigperiode er produktionen steget fra praktisk tagetingenting til i 1999 at omfatte knapt 700 autoriseredebedrifter <strong>og</strong> ca. 50.000 malkekøer MD-foodsforventer, at 20-30% af konsummælksalget vilvære økol<strong>og</strong>isk i løbet af få år.Den stigende produktion skyldes især stigendeforbrugerinteresse. Denne interesse er bl.a. affødtaf, at det konventionelle jordbrug i det seneste årtihar været udsat for en del kritik med hensyn tilforurening med næringsstoffer <strong>og</strong> pesticider samtfor stor brug af medicin, vækstfremmere <strong>og</strong>manglende hensyn til dyrevelfærd. Økol<strong>og</strong>iskjordbrug er et alternativt <strong>og</strong> mere helhedsorienteretproduktionssystem, der efter manges opfattelseer mere bæredygtigt end mange af de intensive,moderne produktionssystemer.De danske myndigheders definition af økol<strong>og</strong>iskjordbrug er første gang givet i 1987 i Lov om økol<strong>og</strong>iskjordbrugsproduktion (nr. 363 af 10. juni1987). I boksen er gengivet en beskrivelse, derstammer fra Aktionsplan II – Økol<strong>og</strong>i i udvikling.Økol<strong>og</strong>isk jordbrug adskiller sig fra konventionelt jordbrug <strong>ved</strong>, at driften skal leve op til en målsætning om<strong>og</strong>så at tage hensyn til f.eks. miljø, natur <strong>og</strong> husdyrvelfærd. Målsætningen er fastlagt af den økol<strong>og</strong>iskebevægelse <strong>og</strong> opfyldelse af målsætningen blev oprindeligt sikret gennem egen regulering. De økol<strong>og</strong>iskeforeninger i Norden har tilsluttet sig følgende beskrivelse af økol<strong>og</strong>isk jordbrug:”Med økol<strong>og</strong>isk jordbrug forstås et selvbærende <strong>og</strong> <strong>ved</strong>varende agro-økosystem i god balance. Systemetbaseres mest muligt på lokale <strong>og</strong> fornyelige ressourcer. Økol<strong>og</strong>isk jordbrug bygger på et helhedssyn, somomfatter de økol<strong>og</strong>iske, økonomiske <strong>og</strong> sociale sider i jordbrugsproduktionen både i lokalt <strong>og</strong> i globaltperspektiv. I det økol<strong>og</strong>iske jordbrug betragtes naturen således som en helhed med sin egen værdi, <strong>og</strong>mennesket har et moralsk ansvar for at drive jordbruget således, at kulturlandskabet udgør en positiv delaf naturen.”Denne meget overordnede målsætning er bl.a. uddybet i avlsgrundlaget for Landsforeningen for Økol<strong>og</strong>iskJordbrug (LØJ), der angiver følgende målsætninger for det økol<strong>og</strong>iske jordbrug.• Arbejde så meget som muligt i lukkede stofkredsløb <strong>og</strong> benytte stedlige ressourcer• Bevare jordens naturlige frugtbarhed• Undgå alle former for forurening, som måtte hidrøre fra jordbrugsmæssig praksis• Fremme en dyrkningsmæssig praksis, som tager størst muligt hensyn til miljø <strong>og</strong> natur• Producere fødevarer af optimal ernæringsmæssig kvalitet.• Reducere jordbrugets forbrug af ikke-fornybare ressourcer, herunder fossile brændstoffer, til et minimum• Arbejde hen imod, at byernes <strong>og</strong> fødevareindustriens affaldsprodukter opnår en kvalitet, så de kangenbruges som gødningsmidler i jordbruget• Give alle husdyr gode forhold, der er i overensstemmelse med deres naturlige adfærd <strong>og</strong> behov• Gøre alt, hvad der er muligt, for at sikre, at alle levende organismer lige fra mikroorganismer til planter<strong>og</strong> dyr, som jordbrugeren arbejder med, bliver forbundsfæller(Fødevareministeriet (1999)Boks 1.1Beskrivelse af økol<strong>og</strong>isk jordbrug11
Det fremgår af beskrivelsen i boks 1.1, at udgangs-punkteter hele jordbruget <strong>og</strong> samspilletmellem menneske <strong>og</strong> natur. Husdyrene er ofte etvigtigt element i dette samspil; men det er væsentligtat være opmærksom på, at dyrene opfattessom en del af en større helhed, nemlig hele jordbrugsbedriften.I avlsreglerne for LandsforeningenØkol<strong>og</strong>isk Jordbrug <strong>ved</strong>rører en af målsætningerneeksplicit husdyrene: "Give alle husdyrenegode forhold, der er i overensstemmelse medderes naturlige adfærd <strong>og</strong> behov".For at nå målene er der udarbejdet et sæt af regler,der mere præcist regulerer økol<strong>og</strong>isk jordbrug(se f.eks. Plantedirektoratets vejledning om økol<strong>og</strong>iskjordbrug fra marts 1999). Love <strong>og</strong> regelgrundlageter efterhånden ganske omfattende;men det mest centrale i relation til kvægbesætningener følgende:- Mindst 85% af foderet skal være af økol<strong>og</strong>iskoprindelse, syntetiske smags- <strong>og</strong> foderstofferer ikke tilladte- Dyrene skal have adgang til græsning minimum150 dage om året- Alle dyr skal have adgang til daglig motion- Forebyggende medicinering er ikke tilladt,medicinsk behandling kan først ske <strong>ved</strong> diagnosticeringaf en dyrlæge- Ved behandling af dyr er tilbageholdelsestiden3 gange den frist, der er fastsat af FødevaredirektoratetReglerne er under udvikling <strong>og</strong> opdateres fortløbende,f.eks. er det allerede nu planlagt, at andelenaf økol<strong>og</strong>isk foder over en årrække stiger til100%. I de efterfølgende kapitler er der mere detaljeretredegjort for de aktuelle regler <strong>og</strong> den forventedeudvikling.Det må antages, at forbrugeren betragter det somselvfølgeligt, at dyrenes velfærd er god, når produktetbærer det røde Ø-mærke. Det er d<strong>og</strong> gennemen række forskningsaktiviteter blevet belyst,at den gode sundhedstilstand, som er fundet i enrække økol<strong>og</strong>iske besætninger, i høj grad skyldtesdet indhold, som den enkelte landmand lagde i deøkol<strong>og</strong>iske produktionsrammer. De nuværenderegler garanterer således ikke automatisk en goddyrevelfærd. Nedsat velfærd skyldes næppe manglendevilje hos den enkelte landmand. Den vilformodentlig kunne skyldes en manglende videnom eventuelle problemers omfang i besætningen<strong>og</strong> disses konsekvenser for dyrene, samt efterfølgendemanglende viden om mulighederne for atløse problemerne.I økol<strong>og</strong>isk jordbrug er det et grundlæggendeprincip at forebygge frem for at helbrede sygdom.Blandt andet derfor er adgangen til medicin mererestriktiv <strong>og</strong> kravene om tilbageholdelsestiderefter <strong>medicinanvendelse</strong> strengere end i konventioneltlandbrug. Dette medfører formentlig etmindsket medicinforbrug. Problemet er imidlertid,at der <strong>og</strong>så kunne være risiko for, at syge dyrikke bliver behandlet.Der eksisterer et stort behov for at danne sig etoverblik over situationen i økol<strong>og</strong>isk malkekvæghold,samle erfaringer fra forskellige kilder <strong>og</strong> –med stærk fokus på veterinære problemstillinger –at finde løsningsforslag <strong>og</strong> tilfredsstillende måderat imødekomme de økol<strong>og</strong>iske målsætninger påinden for den enkelte besætnings rammer. I lysetaf det store antal nyomlæggere vil det være relevantat fokusere på omlægningsprocessen, det vilsige dels de måneder, det tager indtil en besætningkan godkendes som økol<strong>og</strong>isk ("Ømærkeomlægning")<strong>og</strong> dels den proces som endriftsleder påbegynder <strong>ved</strong> omlægning, <strong>og</strong> somstrækker sig ud over tiden til Ø-mærkeomlægning("den økol<strong>og</strong>iske proces").Formålet med arbejdet, der er præsenteret i nærværenderapport, har været følgende:1. at skabe indblik i opfattelsen af hvilke ændringer,der sker i forbindelse med omlægningenset fra henholdsvis dyrlægens <strong>og</strong> konsulentens<strong>og</strong> landmandens synsvinkel,2. at syntetisere den viden, der foreligger medhensyn til muligheder for øget velfærd, sygdomsforebyggelse<strong>og</strong> –behandling; herunderat vurdere mulighederne for at regulere <strong>og</strong> sikreen høj grad af sundhed <strong>og</strong> velfærd i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægbesætninger.12
Arbejdet er blevet gennemført gennem en såkaldtvidensyntese. Vidensyntesen går i korthed ud påat samle den eksisterende viden på et område <strong>og</strong>diskutere denne viden i et forum af eksperterinden for forskellige discipliner. I det næste afsniter metoden beskrevet detaljeret.1.2 MetoderVidensyntesen er foretaget på et systemteoretiskgrundlag, fordi systemtankegangen, der er baseretpå den tværvidenskabelige systemteori, med fordelkan benyttes til at undersøge komplekse, tværfagligeproblemstillinger som sundhed <strong>og</strong> velfærdi kvægbesætningen. Systemteorien giver et godtteoretisk grundlag for at beskrive <strong>og</strong> skabe operationelleopfattelser af komplekse problemstillinger.Målet er at kunne forstå helheden ud fra enforståelse af enkeltdelene. Her<strong>ved</strong> sker der en forenkling<strong>og</strong> en abstraktion fra virkeligheden. Denneforenkling afhænger af de øjne, der betragtervirkeligheden, <strong>og</strong> kan derfor altid diskuteres. Detcentrale i systemforskningen er således ikke kunslutproduktet i form af system- <strong>og</strong> modelresultater.Bevidstheden om forenklingen, herunder betydningenaf synsvinklen, hvilke kriterier der forenklesud fra <strong>og</strong>/eller hvilke aspekter, der er ifokus.Der findes en række artikler, der beskriver systemteorien<strong>og</strong> systemtænkningens anvendelse i forskningen.Blandt nyere artikler, der beskriver systemiskforskning i relation til begrebet bæredygtighed<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk jordbrug, kan der henvises tilKristensen <strong>og</strong> Halberg, 1997; Alrøe <strong>og</strong> Kristensen,1998.I nærværende arbejde har den systemiske forskningomfattet:1. Sammensætning af eksperter (ekspertgruppen)2. Interviews af dyrlæger, konsulenter <strong>og</strong> landmænd3. Temaidentifikation. Forenkling <strong>og</strong> beskrivelseIndfrielse af disse trin beskrives i det følgende.1.2.1 Sammensætning af ekspertgruppeEt væsentligt element i den systemiske forskninger, at synsvinklen i sig selv er afgørende for resultatet.Derfor er det vigtigt, at der inddrages etpassende antal forskellige synsvinkler, hvilket kanopnås gennem sammensætningen af ekspertgruppen.FØJO's bestyrelse <strong>og</strong> brugerudvalg harudvalgt nedennævnte personer ud fra deres forskelligeforskningsfaglige ekspertise samt interessefor <strong>og</strong> kendskab til sundhed <strong>og</strong> velfærd i kvægbesætningen.For god ordens skyld bør det nævnes, at eksperternei relation til de efterfølgende kapitler alenehar bidraget med eventuelle kommentarer, mensdet er de nævnte forfattere, der har ansvaret forindholdet i kapitlerne.Ekspertise Navn InstitutionVelfærdNiels Peter Baadsgaard Danmarks JordbrugsForskningJan Tind Sørensen Danmarks JordbrugsForskningLis AlbanDen Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> LandbohøjskoleAdfærdLene Munksgaard/MargitBak JensenDanmarks JordbrugsForskningAvl <strong>og</strong> Genetik Just Jensen Danmarks JordbrugsForskningStaldindretning Niels Rørbech Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> LandbohøjskoleKaj HansenDanmarks JordbrugsForskningFodring, afgræsning <strong>og</strong> produktionssystemerSygdomsbehandling, klinisk diagnostikTroels KristensenLisbeth M<strong>og</strong>ensenStig Milan ThamsborgTorben BennedsgaardDanmarks JordbrugsForskningDanmarks JordbrugsForskningDen Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> LandbohøjskoleDen Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole13
Kvægsygdomme Thomas Kr<strong>og</strong>h Nielsen Statens Veterinære SerumlaboratoriumRådgivning <strong>og</strong> sygdomsbehandlingPeter EnemarkJens Yde BlomHans Jørgen AndersenKenneth Kr<strong>og</strong>hMalene MüllerLandskontorer for KvægLandskontoret for KvægMejeriforeningenDen Danske DyrlægeforeningForeningen for Integreret VeterinærMedicin1.2.2 Interviews af dyrlæger, konsulenter<strong>og</strong> landmændFor at give indblik i omlægningen til økol<strong>og</strong>iskjordbrug set fra forskellige synsvinkler blev der iløbet af sommeren 1998 gennemført 2 interviewrunder,hvor i alt 12 dyrlæger, 4 konsulenter <strong>og</strong> 10landmænd blev udspurgt om deres opfattelse afomlægningssituationen. Formålet med disse interviewsvar at give n<strong>og</strong>le præcise <strong>og</strong> sammenhængendeopfattelser af omlægningen <strong>og</strong> efterfølgendeundersøge <strong>og</strong> finde frem til n<strong>og</strong>le gennemgåendetemaer. Disse temaer blev fremlagt for <strong>og</strong>diskuteret i ekspertgruppen <strong>og</strong> udgjorde såledesen væsentlig forankring i hele vidensyntesen.1.2.3 Temaidentifikation, forenkling<strong>og</strong> beskrivelseInterviewene gav anledning til følgende temaer:• Den økol<strong>og</strong>iske kalv• Den økol<strong>og</strong>iske ko• Medicinanvendelse i økol<strong>og</strong>iske kvægbesætningerDer blev i løbet af 1998/1999 afholdt i alt 3 møderi ekspertgruppen, hvor ovennævnte temaerblev fremlagt <strong>og</strong> diskuteret. I løbet af de førstemøder blev det klart, at rådgivningen udgjorde etmeget vigtigt element, som gik på tværs af ovennævntetemaer. Der blev herefter identificeretfølgende ho<strong>ved</strong>inddelinger:• Omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift set fra dyrlægers<strong>og</strong> konsulenters synsvinkel• Landmændenes oplevelse af omlægning tiløkol<strong>og</strong>isk drift• Rådgivning under hensyn til målsætning <strong>og</strong>regler i økol<strong>og</strong>isk malkekvæghold• <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> velfærd hos kalve <strong>og</strong> opdræt• Den økol<strong>og</strong>iske ko• Anvendelse af veterinære lægemidlerDisse ho<strong>ved</strong>inddelinger blev beskrevet <strong>og</strong> udgørsåledes kapitel 2-7 i nærværende rapport. Kapitel8 "Muligheder for forbedringer" indeholder enopsummering af resultaterne i de foregående kapitler,<strong>og</strong> i forlængelse heraf nævnes en rækkemuligheder for forbedringer inden for regulering,rådgivning samt forskning <strong>og</strong> uddannelse. Undervejsi forløbet viste der sig et stort behov –for atdiskutere hvorvidt opfattelsen af dyrevelfærd iøkol<strong>og</strong>isk jordbrug adskiller sig fra opfattelsen ikonventionelt jordbrug. I kapitel 9 "Er husdyrvelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug n<strong>og</strong>et særligt?" er dettespørgsmål uddybende beskrevet.1.3 ReferencerAlrøe, H.F. <strong>og</strong> Kristensen, E.S. 1998. Bæredygtighed <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Landbruksøkonomisk Forumnr. 3.Fødevareministeriet 1999. Aktionsplan II – Økol<strong>og</strong>i i udvikling, Strukturdirektoratet, Ministeriet forFødevarer, Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri.Kristensen, E.S. <strong>og</strong> Halberg, N. 1997. A systems approach for assessing sustainability in livestock farms.EAAP Publication nr. 89, 16-30.Plantedirektoratet, 1999. Vejledning om økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion. Ministeriet for Fødevarer,Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri, 45 pp.14
2 Omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift set fradyrlægers <strong>og</strong> konsulenters synsvinkelMette VaarstAfd. for Husdyrsundhed <strong>og</strong> Velfærd, Danmarks JordbrugsForskning2.1 IndledningGennem det seneste år har dyrlægerne i stigendegrad forholdt sig til økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Dette ersket i takt med, at driftsformen blev mere <strong>og</strong>mere udbredt <strong>og</strong> de fleste dyrlægepraksis blevtilknyttet en eller flere økol<strong>og</strong>iske besætninger. Ilederen i Dansk VeterinærTidsskrift den 1. Maj1998 (81, s. 337; gengivet i appendiks) påpegedeman således, at danske dyrlæger jævnligt stødte påproblematiske områder i den økol<strong>og</strong>iske husdyrproduktion,<strong>og</strong> at man i økol<strong>og</strong>iske besætningerser dyr, der skulle have været behandlet eller aflivet.Man påpegede <strong>og</strong>så, at de økol<strong>og</strong>iske reglerkan medføre, at sygdom bliver en kostbar affære iøkol<strong>og</strong>iske besætninger, hvorfor man var langsommeretil at behandle disse dyr. Det ansesblandt andet som værende dyrlægens pligt at tagesig af dyrene <strong>og</strong> holde dem fri for sygdomme.Afslutningsvis udtalte man således følgende fraDen Danske Dyrlægeforening: "Danske dyrlægervil gerne i en tættere dial<strong>og</strong> med økol<strong>og</strong>erne <strong>og</strong>deres organisationer. Mere rådgivning synes atvære en farbar vej til løsning af de nævnte problemer,der heldigvis er af begrænset omfang".Viden om sundhedstilstanden i økol<strong>og</strong>iske besætningerkan opsøges ad flere forskellige veje. Vikunne have valgt at gå ud i et stort antal besætninger<strong>og</strong> undersøge dyr <strong>og</strong> analysere tilgængeligesundhedsrelaterede data. Det kunne være en lærerig,men <strong>og</strong>så tidskrævende opgave. Det svar, vikunne få ad denne vej, var imidlertid ikke helesvaret på vores spørgsmål: hvad sker der med enbesætning under omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift?Dette spørgsmål inddrager både kendsgerninger<strong>og</strong> oplevelse. Oplevelsen inddrager i høj grad <strong>og</strong>såomverdenen: de mennesker, der færdes i <strong>og</strong> omkringgården <strong>og</strong> aftager dens produkter. De ovenfornævnte udmeldinger fra Den Danske Dyrlægeforeninghavde bragt lige netop dette perspektivind i billedet: at økol<strong>og</strong>erne gennem deres omlægningsproces<strong>og</strong>så påvirker samarbejdspartnere.De må gennem deres jævnlige kontakt til en ellerflere økol<strong>og</strong>iske besætninger nødvendigvis haveen række erfaringer i n<strong>og</strong>le besætninger, som dehar kendt som både ikke-økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske.Dyrlægerne må sammen med kvægbrugskonsulenternebetragtes som besætningsejerens nærmestesamarbejdspartnere i arbejdet med dyrene.Disse forhold gør det interessant at høre om dennegruppes konkrete erfaringer i økol<strong>og</strong>iske besætningersamt diskutere "produktet" af disseerfaringer <strong>og</strong> den deraf affødte holdning til omlægningtil økol<strong>og</strong>isk drift. Vi valgte efterfølgendeat tilvejebringe denne viden gennem en rækkeinterviews, som er beskrevet i afsnittet om materialer<strong>og</strong> metoder.I det følgende vil de temaer, som dyrlægerne <strong>og</strong>konsulenterne har berørt i interviewene, blivebeskrevet. Konkrete oplevelser <strong>ved</strong>rørende kalvehold,malkekvæghold <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong> vilindledningsvis blive beskrevet i ganske få temaer.Derefter vil perspektiver på samarbejde <strong>og</strong> rådgivningblive fremlagt. Fremlæggelsen vil førstbelyse forskellige temaer, som omhandler forskelligeaspekter af samarbejdet mellem de økol<strong>og</strong>iskelandmænd under <strong>og</strong> efter omlægningsprocessen.Derefter vil disse temaer blive sammenfattet i enegentlige historie om oplevelsen af omlægning afden økol<strong>og</strong>iske besætning. Det særlige <strong>ved</strong> denneanalyse <strong>og</strong> historie er, at den omhandler omlægningtil økol<strong>og</strong>isk drift gennem andres øjne: n<strong>og</strong>lepersoner, der står uden for beslutningerne på går-15
den, men i varierende grad, <strong>og</strong> med forskelligetilgangsvinkler <strong>og</strong> niveauer af åbenhed <strong>og</strong> forståelseaf den enkelte landmands situation, træderinden for gårdens rammer. Betydningen af dennevinkel på oplevelsen af omlægning vil blive diskuteretefterfølgende, tillige med den generelle diskussionaf interviewresultaterne. Diskussionenbefinder sig således på flere forskellige planer, idetdyrlægerne <strong>og</strong> kvægbrugskonsulenterne diskuterersideløbende med fremlæggelse af deres erfaringer,<strong>og</strong> efterfølgende diskuteres så disse erfaringer <strong>og</strong>omdrejningspunkterne for diskussion.Spørgsmål, som rejses i afsnittet <strong>ved</strong>rørende detøkol<strong>og</strong>iske kalvehold, den økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætningsamt <strong>ved</strong>rørende <strong>medicinanvendelse</strong>,vil blive berørt særskilt i kapitlerne 5-7.2.2 Materiale <strong>og</strong> metoder2.2.1 Gennemførelse af kvalitative interviewsUndersøgelsen blev gennemført <strong>ved</strong> hjælp afindividuelle kvalitative interviews af en varighedpå 1½-2 timer. Der var sendt brev ud til alle interviewpersoner,hvori formålet med projektetkort blev forklaret. Interviewpersonerne blev derefterkontaktet af intervieweren (forfatteren afdette kapitel) for at aftale tid <strong>og</strong> sted for interviewet,<strong>og</strong> eventuelt få svar på supplerendespørgsmål. Alle interviews foregik enten i interviewpersonenshjem, klinik eller kontor. Dettevalg blev truffet udfra en betragtning om at belasteinterviewpersonen mindst muligt (kun tageden tid, som interviewet t<strong>og</strong>, ikke kørsel eller andet"besvær"). Derudover var det interviewerenserfaring fra tidligere interviews, at et afslappetinterview bedst finder sted i interviewpersonensvante ram-mer. Dette valg kunne medføre korteafbrydelser (f.eks. et telefonopkald eller børn, somkom hjem fra skole), men det var interviewerensvurdering at disse ulemper blev opvejet af fordelene<strong>ved</strong> en afslappet interviewperson. Hvert interviewblev indledt med en kort introduktion tilformål samt metode for disse interviews. Der varpå forhånd udarbejdet en interviewguide med 14spørgsmål. Hvert af disse spørgsmål skulle uddybesefter den enkelte interviewpersons arbejds- <strong>og</strong>erfaringsfelt. Interviewene var såkaldte semistruktureredekvalitative interviews (Kvale, S. 1996.InterViews. Sage Publications, USA, pp. 326). Detblev tilstræbt ikke at søge uddybelse af spørgsmål,hvor interviewpersonen ikke havde n<strong>og</strong>en erfaring(en kredsdyrlæge ville f.eks. ikke blive bedtom at uddybe sine praktisk-kliniske erfaringer).Alle interviews blev optaget på minidisc.2.2.2 Udvælgelse af dyrlæger <strong>og</strong> konsulenterDe medvirkende dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter blevvalgt udfra deres bidrag til debatten om økol<strong>og</strong>iskhusdyrhold i fagtidsskrifter <strong>og</strong> <strong>ved</strong> faglige møder.Det blev vurderet at 15 interviewpersoner villekunne dække området tilstrækkeligt samtidig medat det ville være en overkommelig opgave at gennemføre15 interviews. Muligheden for at inddrageflere interviews blev d<strong>og</strong> holdt åben, hvis interviewerensvurderede at de første 15 interviewsikke dækkede området tilstrækkeligt.2.2.3 Analyse af interviewsAlle interviews blev udskrevet i deres fulde længde,<strong>og</strong> interviewpersonerne blev anonymiseret(dyrlæge/konsulent+b<strong>og</strong>stav). Hvert interviewblev herefter opdelt i meningskategorier, somhver blev tildelt en kort overskrift (et ord op til ensætning). Ved en meningskategori forstås i denneundersøgelse en udtalelse – en sætning eller enordveksling – som kan forstås selvstændigt <strong>og</strong>udtrykker en holdning eller et aspekt af interviewpersonenserfaringer eller stillingtagen i forholdtil de diskuterede emner. Herefter blev alleinterviews samlet i et fælles dokument, <strong>og</strong> hvermeningskategori fik tildelt en eller flere koder,som samlede flere meningskategorier under en"paraply" (en overskrift som samlede flere meningskategorier,f.eks. "skuffelse over økol<strong>og</strong>er"eller "misforstået kalvevelfærd"). Titlerne <strong>og</strong> inddelingeni disse paraplyer opstod efterhånden somkodningen (benævnt "axial kodning") skred frem.Herefter samledes paraplyerne i temaer (endnustørre grupper af meningskategorier, som er underinddeltei paraplyer). De enkelte temaer blevherefter gennemarbejdet <strong>ved</strong> at vende tilbage til16
meningskategorierne under hver overskrift, <strong>og</strong>nuancerne indenfor det pågældende tema søgteshermed belyst <strong>og</strong> beskrevet fra forskellige vinkler.Afslutningsvis blev historien samlet kronol<strong>og</strong>isk ien såkaldt paradigmatisk model, modificeret efterStrauss & Corbin (1990, Basics of QualitativeResearch, Sage Publications, USA, pp. 270).2.3 Det økol<strong>og</strong>iske kalveholdKalveholdet var en del af den økol<strong>og</strong>iske besætning,som mange af de interviewede dyrlæger <strong>og</strong>konsulenter understregede som et problemfelt,sådan som de havde oplevet det i deres egen praksis.De erfarede aspekter af kalveholdet bliverfremlagt som temaer <strong>og</strong> efterfulgt af en kort opsummering<strong>og</strong> perspektivering af n<strong>og</strong>le af områderne.Selve diskussionen vil blive henlagt til kapitel5 om kalveholdet.2.3.1 Kalvens første døgn hos moderenKælvning <strong>og</strong> kalvens første døgn hos koen blevstort set ikke berørt af n<strong>og</strong>le af de interviewede,hverken positivt eller negativt. Det blev nævntenkelte gange, at man i tilfælde af paratuberkulosei en besætning burde undgå ko-kalv-samvær, <strong>og</strong> atdet kræ<strong>ved</strong>e overvågning. En af de interviewededyrlæger mente, at det var oplagt at arbejde mereintenst med paratuberkuloseproblematikken iøkol<strong>og</strong>iske besætninger.2.3.3 Kalvenes tidlige udelivFlere af de interviewede dyrlæger <strong>og</strong> konsulenterople<strong>ved</strong>e ikke generelle problemer med kalvene,hverken i forbindelse med fodring eller opstaldning.Derimod blev kalvenes udehold fra en alderaf 3 måneder fremhævet som et klart problemområde.Vanskelighederne med at håndteregræsmarkscoccidiose var det gennemgående temai denne diskussion.Løbe-tarm-orm blev ikke betragtet som et væsentligtproblem, hverken hos gruppen af de ganskeunge 3-måneders kalve eller blandt ældre ungdyr.Flere nævnte, at man i de økol<strong>og</strong>iske besætninger,som de kendte til, ikke havde parasitbehandleti årevis, heller ikke da de pågældende besætningervar konventionelle. En enkelt dyrlægemente, at det ville være relevant at gennemføre enmere systematisk overvågning <strong>og</strong> rådgivning, specieltmed hensyn til parasitter, <strong>og</strong> at det var et afde områder, hvor dyrlæger burde være bedre rustedetil at være "økol<strong>og</strong>-rådgivere". Han havde enmistanke om potentielle <strong>og</strong> oversete problemermed parasitter i n<strong>og</strong>le af de økol<strong>og</strong>iske besætninger,som han var tilknyttet.Problemet <strong>ved</strong> udbinding af småkalve blev tildelsrelateret til klimatiske forhold, som vejr, kulde osv.gennem sommeren. Enkelte fremhæ<strong>ved</strong>e fordele<strong>ved</strong> at have kalvene ude, men fremhæ<strong>ved</strong>e <strong>og</strong>så isamme åndedrag, at det kom an på vejrforholdene.Dyrlæge N fremhæ<strong>ved</strong>e problemermed syge kalve, der blev sat måneder bagud gennemderes ude-ophold. Denne dyrlæge relaterededet især til den kendsgerning, at landmanden havdebrug for tid til at vænne sig til en større overvågningsindsats.Denne indsats omfattede foreksempel <strong>og</strong>så, at man ifølge hendes erfaringerblandt andet at man skal lære kalvene at gå ind idårligt vejr: "… nu har det været en elendig sommer. Jegtror, at reglen om at kalvene skal ud er god nok, for vi fårtømt staldene. De får gjort rent.". Denne dyrlæge mente,at dét at få kalvene ud, få tømt staldene <strong>og</strong>gjort rent var godt nok, men hvorvidt udeopholdetskulle gennemføres burde stadigvæk kunneindrettes efter de klimatiske forhold i løbet af denaktuelle sommer. To af de interviewede konsulenterhavde erfaringer for, at det kunne gå godt <strong>og</strong>kalvene kom til at se godt ud, men det havde kræveten stor indsats de pågældende steder, <strong>og</strong> dereserfaringer byggede mest på den foregående – megettørre – sommers resultater.Andre havde oplevet massive problemer medkalveflokke, der kom ud med svære sygdomsproblemer<strong>og</strong> dødsfald til følge. N<strong>og</strong>le af problemerneblev tilskrevet manglende erfaringer med athave kalvene ude, heriblandt en forventning om atde kunne æde græs i en meget ung alder. Andrehavde oplevet problemer <strong>og</strong>så i flokke, som blevfodret efter normalt foderniveau (fodret som omde havde været på stald). Forklaringen på disseproblemer var hos n<strong>og</strong>le anvendelse af de sammeområder flere år i træk, for eksempel <strong>ved</strong> at indretteet areal i umiddelbar tilknytning til stalden.17
Kalvene kunne således gå ud <strong>og</strong> ind mellem selvestalden <strong>og</strong> deres vante dybstrøelsesarealer <strong>og</strong> endertil indrettet udendørs fold, d<strong>og</strong> med store sygdomsmæssigeproblemer til følge i de tilfælde,hvor en infektion – væsentligst coccidiose – havdeværet inde på området én gang. Valgte landmandenalternativt at flytte kalvene rundt på renearealer, eller stillede man krav om nye <strong>og</strong> renearealer til de små kalve hvert år, blev konsekvensenofte, at kalvene kom langt væk fra hus <strong>og</strong>staldbygninger med deraf vanskeligere overvågningsmuligheder.Et af de specielle problemer, der blev fremhævet iforbindelse med kalvenes udeophold, var udsætningaf kalve sent på sommeren. Det blev fremhævetsom specielt problematisk, at små kalveblev sat på græs på et tidspunkt, hvor det begyndteat blive efterår. Oplevelsen i denne forbindelsevar, at det simpelthen var for barsk (koldt, fugtigt<strong>og</strong> blæsende) for de små kalve, <strong>og</strong> de i denne periodeofte blev stærkt svækkede <strong>og</strong> forkomne.Efteråret kom ikke altid på samme tidspunkt fraår til år, <strong>og</strong> det blev fremhævet som urimeligt atsætte små kalve ud i et klima, som reelt var "efterår".Herudover blev den løbende udbinding af kalve –hvor man i den praktiske driftsledelse ofte varhenvist til at anvende samme areal – i sig selvfremhævet som et problem. Dels størrelsesforskelleninden for en flok, <strong>og</strong> dels dét at små <strong>og</strong>nye, modtagelige kalve kom ud på arealer, hvorder gennem flere måneder havde gået ældre kalve.At tage kalve på stald blev af n<strong>og</strong>le dyrlæger betragtetsom en del af behandlingen <strong>og</strong> som sådanikke n<strong>og</strong>et, der var behov for at søge dispensationtil. "Behandling" blev således fortolket somalle de tiltag, der blev gjort for at bringe – i detteeksempel – kalvene i balance igen. Det forekomdem helt naturligt at beordre kalvene ind på staldfor at varetage deres tarv. Andre dyrlæger tolkedederimod begrebet "behandling" mere snævert <strong>og</strong>mente, at landmænd, der fandt reglerne besværlige<strong>og</strong> følte sig usikre med hensyn til kalvene, så villelægge pres på dem, med henblik på at kalveneskulle ind. De syntes således, at det var et uhåndterbart<strong>og</strong> urimeligt pres at give dyrlægen bemyndigelsetil at tilsidesætte reglerne.Der var forskellige holdninger hos dyrlægerne omnytteværdien af medicinsk behandling af coccidiose.De fleste konsulenter <strong>og</strong> dyrlæger fremhæ<strong>ved</strong>e,at uanset hvordan man greb ind, når problemetførst var konstateret, så ville det pågældendehold kalve være "sat tilbage". En enkeltdyrlæge tilbageviste dette som "sludder", mankunne komme langt med behandling, men ikkedesto mindre fandt han det irriterende, at manskulle vente til de var syge "når man vidste, at detville dukke op". Det irriterede den samme dyrlæge,at dyrlægestanden som helhed stod så hjælpeløsover for coccidiose- <strong>og</strong> andre kalveproblemer:det var oplagt et af de områder, hvor der var behovfor en indsats.2.3.3 OpstaldningI forbindelse med omlægningen havde flere dyrlægeroplevet tumult i kalveholdet i relation tilopstaldning. Hvor kalvene måske i længere tidhavde gået i enkeltbokse, skulle de nu i flokke.Overvågning <strong>og</strong> fodertildeling skulle udvikles, <strong>og</strong>at lære at indrette stabile flokke har vist sig atkræve en vis grad af tilvænning: "… Og der harværet lange perioder, hvor vi har snakket kalve næstenhver gang jeg kom, <strong>og</strong> hvor vi har ændret management.Altså, i en af de besætninger …. Der har vi lavet detsådan, at når han flytter dem fra en lille gruppe, hvor degår enkeltvis, over til at de skal gå sammen, der er hanbegyndt at forstå at rangordenen er en vigtig del af enkalvs tilværelse. Det har været n<strong>og</strong>le af de ting, vi hararbejdet med, hvordan han flytter dem rundt <strong>og</strong> hvor hanhar dem til at gå ude." (Dyrlæge N).Enkelte interviewpersoner påpegede potentielleproblemer med hygiejne i forbindelse med kalveopstaldning,blandt andet omkring drikkekar <strong>og</strong>fodertrug, samt <strong>ved</strong> udmugning.Enkelte af de interviewede dyrlæger havde erfaringerfor, at der var ben- <strong>og</strong> klovproblemer iforbindelse med ibrugtagning af dybstrøelse tilkvier <strong>og</strong> ungdyr. Lange, bløde <strong>og</strong> ubeskårne klovekan give en unødig belastning af dyrenes ben.Hvis de sættes ind i en spaltestald som kælvekvier,18
forstærker dårlige klove vanskelighederne i tilknytningtil tilvænning.2.3.4 Fodring <strong>og</strong> tildeling af mineraler <strong>og</strong>vitaminerFodring af kalve i økol<strong>og</strong>iske besætninger blevofte oplevet som et problem. Det drejede sig omfremskaffelse af en ordentlig proteinkilde, især<strong>ved</strong> fravænningen af mælk. En dyrlæge nævnteerfaringer med manglende vitamin- <strong>og</strong> mineraltildelingsom et overgangsproblem. Ifølge dennedyrlæge kunne man købe kalvefoderblandinger,som ikke indeholdt de nødvendige mineraler <strong>og</strong>vitaminer, sådan som konventionelle kalveblandingergør. Det var ikke forbundet til "den økol<strong>og</strong>iskedriftsform", men simpelthen n<strong>og</strong>et manskulle lære. Ligeledes nævnte et par af de interviewedekonsulenter, at de havde oplevet problemermed tildeling af ko-mælk i besætninger, somfør omlægningen havde brugt mælkepulver, <strong>og</strong> atde derefter havde problemer med at få kalvene framælk <strong>og</strong> over på fast foder, hvor kraftfoderblandingenblev nævnt som det mest kritiske. De godekraftfoderblandinger fandtes, men de var bare fordyre. En tredje af de interviewede konsulenterfremhæ<strong>ved</strong>e, at det var "selvvalgte problemer":Konsulent M:"…. Men jeg er brandirriteret over, at det eret problem at fodre kalve, det er n<strong>og</strong>et, man gør til et problem.Men jeg tror, at de færdige blandinger sommetider erfor proteinrige, for det er jo n<strong>og</strong>et med – for kalven – at gåfra det ene protein til det andet <strong>og</strong> det er et nyt … jeg sigergerne de skal trappe mælken ned. Man er jo helt afgjorttvunget til at tænke forskelligt i forskellige systemer, <strong>og</strong> derer jo ingen patentløsninger på n<strong>og</strong>et som helst. Men jeg vilbare sige, at med småkalve der laver man tit <strong>og</strong> ofte n<strong>og</strong>leproblemer for sig selv, som man slet ikke behøver. Mankan lige så godt bruge de råvarer, man har på ejendommen<strong>og</strong> <strong>og</strong>så via den vej højne den økol<strong>og</strong>iske andel i foderet…".2.3.5 Kalvenes rolle i besætningen <strong>og</strong> sombesætningens fremtidKalvenes trivsel – både ude <strong>og</strong> inde – blev afmange fremhævet som et spørgsmål om pasning,<strong>og</strong> at man brugte den nødvendige tid på det: "…det er så banale problemer at løse! Forstå mig ret, kalvetrivsel,det er forholdsvis nemt løst, hvis du vil, med enmålrettet arbejdsindsats <strong>og</strong> n<strong>og</strong>et systematik <strong>og</strong> hygiejne.Det er fodring <strong>og</strong> nærmiljø <strong>og</strong> hygiejne. Belægningsgrad …" (dyrlæge C).Behov for en mere intens overvågning <strong>og</strong> godpasning omfattede både den daglige pasning, samtovervågning <strong>og</strong> pasning i forbindelse med sygdom,hvor n<strong>og</strong>le af dyrlægerne havde erfaringermed at blive tilkaldt til meget syge kalve, som ikkevar blevet opdaget før. Dette var ikke blot i økol<strong>og</strong>iskebesætninger, men blev nævnt som et genereltproblem: det går for stærkt med at få demfodret <strong>og</strong> "… de har ikke set det, når de er gået forbi…".Andre havde oplevet, at besætninger, som havdehaft problemer med kalvene, løste dem <strong>ved</strong> omlægningtil økol<strong>og</strong>isk drift. Disse dyrlæger tilskrevkalveproblemerne som "sjusk", der simpelthenblev rettet <strong>og</strong> strammet op i forbindelse med omlægning.En enkelt dyrlæge havde oplevet, at delokale kvægbrugskonsulenter havde taget grundigtfat i kalveholdet i n<strong>og</strong>le besætninger under omlægning,hvorefter det var begyndt at gå rigtiggodt.En af de bekymringer, som var dominerende idiskussionen om følgerne af kalvenes udeophold,var bekymringerne for selve besætningensfremtid. Der bliver stillet en række krav til denøkol<strong>og</strong>iske ko <strong>og</strong> den økol<strong>og</strong>iske besætning, <strong>og</strong>der blev gentagne gange rejst spørgsmål omhvorvidt kalve, der havde fået en "hård medfart" iden første del af deres tilværelse <strong>og</strong> som følgeheraf til tider var blevet sat måneder tilbage, kunneleve op til disse krav til fremtiden som økol<strong>og</strong>iskko: "… 10-12-14 dage efter de er lukket ud så fårde den her diarre … <strong>og</strong> hvis de ikke griber ind med detsamme <strong>og</strong> lukker dem på stald, så bliver de syge –RIGTIG syge, <strong>og</strong> så får vi en årgang af kvier, der sletikke rigtig bliver til n<strong>og</strong>et…" (konsulent I). Andre mente,at det burde give stof til eftertanke hos denenkelte landmand, <strong>og</strong> at et hold kalves eller kviersfejlslagne opvækst var n<strong>og</strong>et man lærte af: "…dem, der havde de ringeste kalve, hvis de virkelig havde fåetsmæk et år, så la<strong>ved</strong>e de aldrig den fejl igen. Og det kanjeg <strong>og</strong>så fornemme, at det virker, når de rigtig har fåetsmæk, hvor de kunne se, hvor dårligt ungkreaturerne ser19
ud, <strong>og</strong> hvordan en halv eller en hel årgang af kvier kommerfor sent med kalv, fordi de er så udpinte…" (DyrlægeB).En dyrlæge fremhæ<strong>ved</strong>e, at det var vigtigt medgod pasning, men ikke engang god pasning kunneløse problemer, som basalt set kommer af, at derer mange dyr i en besætning. Hvis der i en besætningkommer 50 kalve inden for 3 måneder, er derså mange dyr, som er modtagelige <strong>og</strong> potentiellesmittebærere, at problemer stort set er uundgåelige:"…<strong>og</strong> så står der sådan en 50-årig kone, som jeg <strong>ved</strong>om, at kun kan sgu passe kalve <strong>og</strong> jeg <strong>ved</strong> at hun er udetidligt om morgenen <strong>og</strong> hun står <strong>og</strong> græder <strong>og</strong> hun forsøgerat elektrolytbehandle om morgenen <strong>og</strong> om aftenen <strong>og</strong> sent,<strong>og</strong> når hun græder over at de dør for hende, så blive jeg sguydmyg. Før i tiden sagde jeg, at det var et pasningsspørgsmål... så generelt vil jeg sige, at sundheden er stigende, menvi har n<strong>og</strong>le slemme hurdler tilbage, <strong>og</strong> den ene er kal<strong>ved</strong>ødeligheden… den er simpelthen uacceptabel, <strong>og</strong> det erbestemt svært at komme ud af, for det er en hel klar virkningaf en stor besætning."2.3.6 Sygdomsbehandling <strong>og</strong> medicineringFlere af de interviewede dyrlæger havde oplevet,at sygdomsfrekvensen rent faktisk faldt i malkekobesætningen,især hvad angik stofskiftebetingedelidelser, men til gengæld syntes sygdomsniveauethos kalvene at stige. Det var især diarréproblemer,hvorimod luftvejslidelser ifølge manges erfaringerikke var så dominerende. Det sidste kunne hængesammen med større <strong>og</strong> mere luftige stalde.Det var vanskeligt for de fleste dyrlæger, somhavde denne erfaring med øget diarré- <strong>og</strong> trivselsproblemerhos kalvene, at identificere problemetsart, men det blev blandt andet tilskrevet eksperimentermed nye opstaldningsformer, mangel pågode foderblandinger <strong>og</strong> at kalvene var denmindst værdifulde gruppe <strong>og</strong> derfor den, somman fokuserede mindst på. Flere dyrlæger havde<strong>og</strong>så oplevet, at det forholdt sig sådan i økol<strong>og</strong>iskebesætninger: eftersom de var underlagt de sammemarkedsmekanismer som konventionelle <strong>og</strong> ovenikøbethavde forlængede tilbageholdelsesfrister<strong>og</strong> ingen udlevering af medicin, så blev der hellerikke tilkaldt dyrlæge til en tyrekalv i økol<strong>og</strong>iskebesætninger. I forlængelse af at kalvene ofte blevopfattet som besætningens "tabergruppe" blevtilbøjeligheden til at underbehandle dem (undlademedicinsk behandling når de er syge) <strong>og</strong>så nævntsom en risiko. Den nye lempelse af reglen omudlevering af medicin til efterbehandling af kalveblev i den sammenhæng fremhævet som hensigtsmæssig,netop i lyset af at kalvene ikke havdestor økonomisk værdi <strong>og</strong> ikke var direkte producerende.Samtidig kunne flere af de interviewededyrlæger <strong>og</strong> konsulenter godt se dilemmaet med,at "troværdigheden kan få et knæk", hvis man iøkol<strong>og</strong>iske besætninger opbevarede medicin.2.3.7 Reglerne <strong>og</strong> bag reglerne i relation tilkalveReglerne <strong>ved</strong>rørende kalves udeophold blev af defleste opfattet som uhensigtsmæssige <strong>og</strong> fjerne frapraktisk landmandsliv: "… det er for firkantet enregel. Jeg har meget sympati for at de skal på græs <strong>og</strong> altsådan n<strong>og</strong>et, men det er kritisk for dem lige i den alder, <strong>og</strong>så må man gå ind <strong>og</strong> vurdere … for når de kommer op ihalvårsalderen, så er der jo ikke n<strong>og</strong>en problemer …"(dyrlæge E). De fleste dyrlæger mente, at de kunneforudsige, når en gruppe kalve ville få sygdomsproblemeri forbindelse med at blive lukket ud, <strong>og</strong>fandt det firkantet <strong>og</strong> urimeligt – især over fordyrene – at de skal ud når man på forhånd pga.vejr <strong>og</strong> lille græsmængde på den mark, der var tilrådighed for kalvene, kunne sige, at de ville blivesyge.Det gav <strong>og</strong>så anledning til, at tingene blev vendtlidt på ho<strong>ved</strong>et, når det af en konsulent blevfremhævet som et tilvænningsspørgsmål til reglerneat landmændene skulle lære "… at huske at søgedispensation til dem, der er inde … hvor det var helt naturligtat holde dem inde <strong>og</strong> sådan skulle det være … <strong>og</strong>der skal de vende sig om <strong>og</strong> huske at sende en dispensationsansøgningind." (konsulent I). At lære at holdekalve under økol<strong>og</strong>iske forhold omfatter tilsyneladendeikke blot en tilvænning til at overvåge <strong>og</strong>passe kalve ude, men <strong>og</strong>så at "vænne sig til –nærmest per automatik – at sende dispensationsansøgningerind". Det fremlægges således, at detstadig er naturligt for den enkelte landmand athave dem inde, men nu skal man så bare forholdesig til en omverden, der kræver at de kommer ud,<strong>og</strong> det gør man <strong>ved</strong> at søge dispensation.20
Kalve blev <strong>og</strong>så nævnt som en dyregruppe, forhvilken reglerne til tider tangerede "barnepigepjat".Som eksempel på dette blev nævnt, at manifølge det nye kal<strong>ved</strong>irektiv skulle sikre råmælkstildelinginden 6 timer; det blev nævnt som envejledning, der var helt relevant som vejledning <strong>og</strong>naturligt tilhørte "god driftsledelse", men direktetåbelig at skrive i en lovgivning. Rammerne forkalvene kan beskrives, <strong>og</strong> hensigten – at kalveneskal have det godt, dyrevelfærden skal være i orden– kan konkretiseres <strong>og</strong> relateres til rammerne,men derudover ville detaljerede regler blot i bedstefald virke overflødige <strong>og</strong> i værste fald hindrendefor hensigtsmæssig indretning af n<strong>og</strong>le typerbedrifter.Omvendt fremhæ<strong>ved</strong>e andre, at det virkedesærdeles uhensigtsmæssigt at lave regler, somlagde op til forholdsvis uprø<strong>ved</strong>e måder at gøretingene på – såsom at have flokke af kalve ude fraen alder af 3 måneder – uden at kunne give bedrevejledning om forskellige hensigtsmæssige <strong>og</strong>praktisk anvendelige måder at gøre dette på;reglerne kom på denne måde til at stå alene <strong>og</strong>tomme, forstået på den måde at man ikke kanhenvise til anvendt <strong>og</strong> afprøvet praksis. Der blevgivet udtryk for frustration over at man somfagfolk ikke kunne komme med gode råd <strong>og</strong>formidle erfaringer videre på dette område.2.3.8 Kalvene ude af besætningen: eksport<strong>og</strong> salg af økol<strong>og</strong>iske kalveFlere af de interviewede personer fandt det paradoksalt<strong>og</strong> dobbeltmoralsk, at økol<strong>og</strong>erne harstramme regler for, hvorledes kalvene skal fodres,opstaldes <strong>og</strong> holdes inden for den økol<strong>og</strong>iskebedrift, men at de samme økol<strong>og</strong>er sælger kalve tilintensive kalveproduktionsbesætninger <strong>og</strong>/ellereksporterer dem. De rejste således spørgsmåletom, hvorvidt den økol<strong>og</strong>iske driftsleder så at sigehar et ansvar for "sine dyr" uden for sin egen besætning,<strong>og</strong> om man kan forsvare at holde denøkol<strong>og</strong>iske fane højt vel vidende, at de kalve, mansælger, måske skal leve et liv med meget medicinering<strong>og</strong> levevilkår, som ligger fjernt fra de intentioner,som gør sig gældende inden for den økol<strong>og</strong>iskedriftsform.2.4 Den økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætningMalkekvægbesætningen blev af mange beskrevetsom relativt ukompliceret at lægge om til økol<strong>og</strong>iskdrift. Bortset fra medicineringsreglerne varder intet i reglerne, der virkede umiddelbart ul<strong>og</strong>isk.Der var heller intet, der adskilte den økol<strong>og</strong>iskemalkekvægbesætning væsentligt fra konventionellebesætninger. N<strong>og</strong>le af dyrlægerne havdeerfaringer med fodringsmæssige problemstillinger<strong>og</strong> deraf følgende stofskiftelidelser. Der var generelterfaret problemer med yversundhed <strong>og</strong> "celletal"i varierende grad i forhold til den konventionelledrift. Dette afsnit vil blive meget opsummerende,idet mange af temaerne i det følgende afsnit(2.5) om oplevelsen af omlægning <strong>og</strong>så <strong>ved</strong>rørermalkekvægbesætningen, f.eks. diskussion omturbulens i forbindelse med staldbyggeri, omlægningaf rutiner <strong>og</strong> tanker om nye avlsmål.2.4.1 Erfaringer med sundhed <strong>og</strong> sygdom imalkekvægbesætningen under <strong>og</strong> efteromlægning til økol<strong>og</strong>isk driftYverbetændelsesproblemer <strong>og</strong> problemer medhøje <strong>og</strong> svingende celletal blev af stort set allefremhævet som det dominerende problem i denøkol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætning. Derudover beskriveslungeorminfektioner hos malkekøer somet område, der kan volde problemer i overgangsperioden.De fleste dyrlægers erfaringer peger på, at spektret<strong>og</strong> niveauet af sygdomme stort set er uændret iden enkelte økol<strong>og</strong>iske besætning, <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le harerfaret, at niveauet bliver lavere inden for densamme gård i forhold til omlægning, men spektret,især med hensyn til infektionslidelser, er stortset uændret med størst vægt på mastitis <strong>og</strong> kal<strong>ved</strong>iarré.21
2.4.2 StofskiftelidelserN<strong>og</strong>le af dyrlægerne <strong>og</strong> konsulenterne havde erfaringfor, at niveauet af stofskiftelidelser faldt i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger: "… vi står tilbage med mastitis,<strong>og</strong> det er <strong>og</strong>så et problem, det er det. Det skal jeg ærligttilstå. Men mange af de andre sygdomme skal vi ud <strong>og</strong> ledeefter i dag. Jeg har fået en som er blevet omlagt her i år,…. , <strong>og</strong> da jeg så kom ned <strong>og</strong> snakkede om ketose medham, så stod de <strong>og</strong> grinede, de to brødre".Andre havde haft erfaringer med, at der i omlægningsperiodenvar problemer med at få foderrationensammensat således, at den dækkede køernesbehov. I enkelte besætninger var der konstateret"sult" <strong>og</strong> ketoseproblemer, som blandt andet blevløst <strong>ved</strong> at lade deres mælkeydelse falde til underdet niveau, som de havde potentiale til. Hensynettil hvad der var "økol<strong>og</strong>isk foder", "50% økol<strong>og</strong>iskfoder" <strong>og</strong> "ikke-økol<strong>og</strong>isk foder" havde iomlægningsperioden været dominerende i forholdtil, hvad der var hensigtsmæssigt for dyrene. Deinterviewede konsulenter mente, at der genereltikke var problemer med at sammensætte en fornuftigøkol<strong>og</strong>isk foderplan. Det kunne d<strong>og</strong> i vissetilfælde være vanskeligt at sammensætte en foderplanmed "omlægningsfoder".Udviklingen med hensyn til stofskiftelidelser i denenkelte økol<strong>og</strong>iske besætning skal ses i lyset afge<strong>og</strong>rafiske områder. Således var der meldingerfra Sjælland om en klar forbedring af dyrenessundhedstilstand, <strong>og</strong> denne forbedring blev i højgrad tilskrevet en foderændring alene, fordi derblev brugt store mængder grovfoder i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger, <strong>og</strong> det alene var nok til at forbedresundhedstilstanden. Dette sammen med, atde kom på græs <strong>og</strong> fik motion hver dag havde in<strong>og</strong>le besætninger stort set fjernet stofskiftelidelser.2.4.3 De økol<strong>og</strong>iske regler for malkekvægbesætningenReglerne <strong>ved</strong>rørende den økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætningblev opfattet som relativt l<strong>og</strong>iske (erfaringer<strong>og</strong> holdninger <strong>ved</strong>rørende regler om medicinering<strong>og</strong> tilbageholdelsestid i forbindelse medmedicinsk behandling fremlægges særskilt i afsnit2.4). De blev ikke forbundet med n<strong>og</strong>en risiko, <strong>og</strong>der var enighed om, at man forstod det l<strong>og</strong>iske idem. En eventuelt manglende forståelse af reglerneblev snarere ledt i retning af en manglendeforståelse af, hvorfor reglerne ikke var strammere,fordi der i bund <strong>og</strong> grund ikke var n<strong>og</strong>et, dergennem reglerne signalerede en stræben efter"bedre dyrevelfærd end de konventionelle besætninger".2.5 Sygdomsbehandlinger <strong>og</strong>anvendelse af veterinære lægemidleri den økol<strong>og</strong>iskebesætningAnvendelse af veterinærmedicin er et af de megetomdiskuterede punkter <strong>ved</strong> omlægning til økol<strong>og</strong>iskdrift. Begrundelserne for de eksisterenderegler er omdiskuterede (<strong>og</strong> flere af de interviewededyrlæger gav da <strong>og</strong>så tydeligt udtryk for, at devar uden n<strong>og</strong>en veterinær begrundelse). De økol<strong>og</strong>iskemålsætninger <strong>og</strong> reglers indflydelse pådaglig praksis er i særlig grad til diskussion, <strong>og</strong>behandlingstærskler <strong>og</strong> kriterier for dyrlægetilkaldrelateres ofte direkte til diskussionen om <strong>medicinanvendelse</strong>.En af de mest fremtrædende bekymringer, der fradyrlæge- <strong>og</strong> dyrlægeforeningsside var givet udtrykfor, var om de eksisterende regler <strong>ved</strong>rørendeanvendelse af veterinære lægemidler kunne giveanledning til en utilstrækkelig anvendelse af behandlinger<strong>og</strong>/eller lægemidler (se f.eks. den føromtalteleder i Dansk VeterinærTidsskrift).Med én undtagelse vurderede dyrlægerne ikke, atder stod behandlingskrævende dyr i n<strong>og</strong>le af deresøkol<strong>og</strong>iske besætninger. Det blev d<strong>og</strong> nævnt, atenkelte omlæggere lige skal "prøve sig selv<strong>og</strong>/eller dyrlægen af". En tredjedel af de interviewedehavde <strong>og</strong>så hørt økol<strong>og</strong>er, som havdefået det indtryk, at man "ikke behø<strong>ved</strong>e at behandle,når man lagde om". De fleste indledtemed at understrege den teoretiske risiko <strong>ved</strong> degældende regler, men afsluttede med at de personligtikke havde oplevet det. Dyrlæge E havde f.eks.altid oplevet, at behandling i besætningen blevoverladt til hans faglige viden: "Jeg vil stadigvæk tro,22
at der er n<strong>og</strong>le steder, hvor der bliver underbehandlet aføkonomiske grunde <strong>og</strong>så med hensyn til at de skal beholdemælken i 3 gange så lang tid. Det er jo en katastrofe, <strong>og</strong>det tåler bare ikke at se dagens lys. Jeg har bare ikkeoplevet det her, <strong>og</strong> jeg tror sgu ikke rigtig på det - men jeg<strong>ved</strong> det ikke - jeg synes det ville være dybt tragisk hvis detforegik … " Andre havde oplevet, at økol<strong>og</strong>ernehavde "pebet lidt" over tilbageholdelsestiderne,men ikke alvorligt.Til gengæld fremhæves det, at behandlingstærskler– måske nærmere opfattet somhandlingstærskler - ikke er blevet skærpet, så leverbesætningerne bare videre med n<strong>og</strong>lesundhedsproblemer, som måske har eksisteret imange år i de pågældende besætninger, f.eks.celletalsproblemer.Dyrlæge N havde oplevet et "brud" i besætningernehvad angik behandlingstærskler i omlægningsperiodeni forbindelse med det såkaldte"økol<strong>og</strong>syndrom". Ifølge denne dyrlæge fandtfolk selv ud af, hvor grænsen gik. Tråden blevtaget op igen, d<strong>og</strong> med n<strong>og</strong>le unødvendige tab tilfølge, f.eks. en dårlig yversundhed, som det kunnetage 2-3 år at rette op på. Dyrlæge J beskrev dettesom en mere permanent tilstand, at ".. n<strong>og</strong>en begynderat acceptere de der klatter i formælken … ". Denpågældende dyrlæge har oplevet celletalsproblemeri forbindelse med omlægning, som blandtandet tilskrives, at de pågældende landmænd synes,at det er "for bøvlet at bruge klude", <strong>og</strong> at dehar en udpræget "jamen-det-går-jo-nok-holdning".Det bliver <strong>og</strong>så fremhævet, at det kan være sværtat gennemskue hvad der egentlig sker, fordi eneventuel eksperimenteren bliver holdt "inden formurene", som udtrykt af dyrlæge F: "… Ja, det erjo svært at vide, om de har ændret behandlingskriterierne,for vi får jo bare præsenteret det, som <strong>ved</strong>kommende harvillet. Men det, der er blevet eksperimenteret med, det erhelt klart, hvor lidt behandling mon vi kan klare os med,<strong>og</strong> hvor de så selv egentlig har gået <strong>og</strong> observeret på hvordandet så gik bagefter …". Den samme dyrlæge fremhæver,at den landmand, som havde igangsat dissetanker hos ham, helt klart hørte til typen, der sidestillerdyrlæger med antibiotikabehandlinger, hvorhan som dyrlæge gerne gik ind i andre typer behandlinger<strong>og</strong>så. Han opfatter således den pågældendelandmand som forholdsvis konservativ i sitsyn på dyrlæger <strong>og</strong> nævner, at mange har dettemeget konservative billede (koblingen dyrlægeantibiotika)af deres dyrlæges rolle i besætningen.En konsulent havde oplevet landmænd, som overfor deres dyrlæge havde ytret ønske om såkaldt"alternativ behandling", men var blevet afvist. Istedet havde de vendt sig mod konsulenten for atsøge råd om, hvor de kunne få viden om dissebehandlingsformer. Et par af de interviewededyrlæger anvendte homøopatiske behandlinger ipraksis. En af disse var blevet motiveret til at interesseresig for disse behandlingsformer af økol<strong>og</strong>er,som gerne ville have den type behandlinger,<strong>og</strong> han havde efterfølgende været på en rækkekurser.En dyrlæge betragtede på sin vis de restriktiveregler om <strong>medicinanvendelse</strong> som fornuftige i etstørre perspektiv, idet han havde erfaring med tobesætninger, som havde overholdt almindeligetilbageholdelsestider, men alligevel fik en bøde forat have leveret mælk med penicillin. Han gik indfor, at tvivlen om hvor meget der reelt blev udskilti mælken – ikke bare hvor meget der var målbart– støttede de nuværende økol<strong>og</strong>iske regler.Mange af de interviewede dyrlæger stillede siguforstående over for medicineringsreglerne i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger. N<strong>og</strong>le følte sig – på egne<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>ernes vegne – stødte eller skuffede over,at man ikke viste dem mere tillid eller gennemreglerne antydede, at de ikke kunne handle ansvarligt<strong>og</strong>/eller fornuftigt eller, at hverken de ellerdyrlægen kunne administrere den almindeligt gældendelovgivning. Omvendt var der <strong>og</strong>så enkelte,som fremhæ<strong>ved</strong>e de gældende medicineringsreglersom et stort aktiv for økol<strong>og</strong>erne. Dyrlæge E stilledefor eksempel spørgsmålstegn <strong>ved</strong>, om dyrevelfærdengenerelt er bedre i de økol<strong>og</strong>iske besætningerend i de fleste konventionelle. Men alligevelmente han, at det kontrollerede medicinforbrugalene udgør et væsentlig argument for produkternepå linie med, at man ikke tilfører afgrødernekemikalier: "Men det man med sindsro kan gåud <strong>og</strong> sige er, at "der bliver ikke brugt kunstgødning <strong>og</strong> derbliver ikke brugt sprøjtemidler osv.". Og det er da <strong>og</strong>så et23
væsentligt argument, det vil jeg da så <strong>og</strong>så sige, <strong>og</strong> at der erstyr på medicinforbruget, altså."Enkelte dyrlæger kommer ind på det værdifulde i,at man i besætningerne registrerede al sygdomsbehandling,<strong>og</strong>så de behandlinger som den enkeltedriftsleder selv foret<strong>og</strong>. På den måde ville man fået bedre udgangspunkt for diskussion. I den forbindelseblev det nævnt som værende relevant atgennemføre andre sundhedsrelaterede registreringeri den økol<strong>og</strong>iske besætning som et grundlagfor dial<strong>og</strong> <strong>og</strong> langsigtet opfølgning af sundhedstilstanden.2.6 Karakteristik af omlæggere<strong>og</strong> omlægningsprocessen2.6.1 Karakteristik af omlæggere <strong>og</strong> forskelligegrupper af økol<strong>og</strong>erDyrlægernes konkrete oplevelse af hvilke landmænd,der valgte at omlægge til økol<strong>og</strong>isk drift,var forskelligartede. Man kan ud fra interviewenetolke det således, at der blandt de landmænd, derhar omlagt deres drift inden for de seneste år tegnersig to "ho<strong>ved</strong>grupperinger": en type landmænd,der betragter økol<strong>og</strong>ien som en vej ud afen krise (næsten som "sidste stop før konkurs")<strong>og</strong> en gruppe af meget professionelle <strong>og</strong> ambitiøselandmænd, som ville gribe en faglig udfordring<strong>og</strong> var repræsenteret <strong>ved</strong> forholdsvis store, effektive<strong>og</strong> velholdte besætninger, grænsende til "ualmindeligteffektive besætninger". Udtryk som"industriøkol<strong>og</strong>er" blev blandt andet brugt. Derudovertegnede der sig n<strong>og</strong>le "mellemtyper", somfor eksempel en gruppe af landmænd, som ikkeønsker storbrug <strong>og</strong> bedre kan få det hele til athænge sammen rent økonomisk <strong>ved</strong> at fastholdebesætningsstørrelsen, eller evt. en kombineretbesætning med malkekøer <strong>og</strong> et mindre svineholdeller lignende under økol<strong>og</strong>iske produktionsvilkår.En anden dimension <strong>ved</strong> gruppering af økol<strong>og</strong>iskelandmænd var <strong>og</strong>så at de beskrives som "gamle"<strong>og</strong> "nye". I lyset af denne opdeling beskrivesde gamle ofte som "idealisterne", "ideol<strong>og</strong>erne","foregangsmændene" <strong>og</strong> "pionererne" (Konsulent I:… men dem, der lagde om dengang, det var foregangsmænd.Det var n<strong>og</strong>en, der vidste hvad de gjorde, hvis jegkan sige det på den måde. Dem i dag det er alle muligetyper af landmænd … "). Denne "idealistiske gruppe"af økol<strong>og</strong>er forbindes hos n<strong>og</strong>le dyrlægersom n<strong>og</strong>le med et næsten religiøst forhold til dereslandbrug, eller som udtrykt af dyrlæge J sommodstiller de nyeste omlæggere med de gamle:"… det er ikke sådan med hønsestrik <strong>og</strong> i den stil….".De nye omlæggere beskrives i højere grad somn<strong>og</strong>le, der kan se en anden fordel i at omlægge tiløkol<strong>og</strong>isk drift, typisk en økonomisk fordel elleren fremtidssikring med baggrund i en formodningom stigende salg af økol<strong>og</strong>iske produkter.De fleste interviewede giver udtryk for, at motivationernefor omlægning "i nyere tid" efter deresopfattelse er meget blandede. En lignende grupperingsignaleres i opdelingen i "LØJ-økol<strong>og</strong>er"<strong>og</strong> "statsøkol<strong>og</strong>er", hvor LØJ-økol<strong>og</strong>er beskrivessom "idealisterne" <strong>og</strong> "statsøkol<strong>og</strong>erne" beskrivessom mere "økonomiorienterede".Flere af de interviewede dyrlæger <strong>og</strong> kvægbrugskonsulenterdiskuterer, hvorvidt der eksisterer etreelt skel mellem "gamle" <strong>og</strong> "nye" økol<strong>og</strong>er, <strong>og</strong> igivet fald hvorvidt dette skel har uheldige konsekvenser.En dyrlæge har oplevet dette skel blandtde økol<strong>og</strong>er, han kender til, <strong>og</strong> oplever det som enmeget uheldig spænding, der kan have "udefrakommendeindblanding" som konsekvens. Hanople<strong>ved</strong>e, at diskussionen drejede sig om n<strong>og</strong>leoprindelige økol<strong>og</strong>iske grundprincipper, som hanfandt det vigtigt ikke at give køb på. Økol<strong>og</strong>iensgrundprincipper blev ifølge ham i højere gradforstået <strong>og</strong> forsvaret af de ældre økol<strong>og</strong>er: … somer meget på vagt nu, fordi de sikkert er mere opmærksommepå f.eks. lobbyismekræfterne, industrien <strong>og</strong> kemikalieindustriende vil stå klar til at sige at det her, det er heltharmløst, det bør vi tage med ind, det er et hjælpemiddel…." (dyrlæge H).Andre har ikke oplevet en sådan splittelse mellemgrupper af økol<strong>og</strong>er, men oplever snarere, at "degamle" hilser "de nye" velkomne, inddrager dem ierfa-gruppe-sammenhænge <strong>og</strong> samarbejder meddem i landboforeninger samt landøkonomiske <strong>og</strong>andre foreninger. De tager dem gerne "i lære".Dét, at økonomien formodes at have været drivkraftenbag mange omlægninger, diskuteres <strong>og</strong>24
eklages næsten af n<strong>og</strong>le af de interviewede. Andremener, at det er helt uomtvisteligt, at økonomienskal hænge sammen, hvis økol<strong>og</strong>ien skalbestå fremover, <strong>og</strong> at der ikke er n<strong>og</strong>et mærkeligti, at landmænd vil sikre sig, at de i det mindsteikke risikerer at gå fra hus <strong>og</strong> hjem, før de besluttersig til en omlægning. Det gør dem ikke til dårligereøkol<strong>og</strong>er, som fremhævet af Dyrlæge L: "…der er en hel masse af dem, vi kommer til, som helt klartikke er økol<strong>og</strong>er med hjertet, men de har set muligheden forat komme ud af bindestalden <strong>og</strong> så få 650.000 i tillæg,helt klart: Men så kan jeg <strong>og</strong>så vende det om <strong>og</strong> sige heltklart at der er ikke en eneste, der har fortrudt, ikke en!Mange oplever at selvom økonomien er en drivkraft,kommer holdningerne til landbruget med,<strong>og</strong> oplevelsen af holdningsændring hos nyomlæggerneefter den tekniske omlægning fremlægges inæste afsnit.Endelig fremhæver n<strong>og</strong>le af de interviewede, atøkol<strong>og</strong>erne ikke kendetegner sig <strong>ved</strong> n<strong>og</strong>et særligt(dyrlæge E: "Jamen de er bare lige pludselig blevet økol<strong>og</strong>er.Jeg mærker ikke stort … der er ingen foregangsmænd ivores klientflok, det er n<strong>og</strong>en, der er kommet på v<strong>og</strong>nen").I n<strong>og</strong>le af disse udsagn udtrykkes der således <strong>og</strong>såen opfattelse af "den økol<strong>og</strong>iske bevægelse" somen gruppe af landmænd, der så at sige banedevejen for andre, der så – under mere bekvemmeomstændigheder <strong>og</strong> med mindre risiko <strong>og</strong> mererespekt/accept fra omverdenen – er sprungetmed på bølgen. De kan ofte se, at "udviklingengår i den retning" (Dyrlæge B: "De ser, at udviklingengår i retning af større gårde, de ser, at priserne på produkternefalder, <strong>og</strong> kan så <strong>og</strong>så regne ud, at hvis de vil holdeden levestandard, de havde før, så skal der tjenes n<strong>og</strong>etmere, <strong>og</strong> det kan de jo <strong>ved</strong> at blive økol<strong>og</strong>er …").2.6.2 <strong>Sundhed</strong>smæssige problemer allerede<strong>ved</strong> omlægningFlere af de interviewede dyrlæger <strong>og</strong> konsulenterhar oplevet, at besætningerne går ind i den økol<strong>og</strong>iskedriftsform med sundhedsmæssige problemeri besætningen, f.eks. celletalsproblemer ellerproblemer med kroniske stafylokokyverbetændelser.Dyrlæge A har således erfaringer med "dårligstart": "… hvis man starter med et dårligt materiale –man har celletalsproblemer i forvejen <strong>og</strong> jeg <strong>ved</strong>, at det erden type, der ikke er god til at registrere, det med disciplinendet mangler totalt. Hvis man starter med sådan etmateriale, både menneskeligt <strong>og</strong> ko-materialet, så får manen hård start, tror jeg."Gennemgribende sundhedsmæssige problemer<strong>ved</strong> omlægningen kan måske få flere uheldigekonsekvenser efter omlægning <strong>og</strong> burde være løstfør omlægningen. Dyrlæge N udtrykte det således:"… hvis de har tid til at få indrettet n<strong>og</strong>le af de rutiner,de har brug for som økol<strong>og</strong>er, inden de lægger om, så er derikke så meget at arbejde med når de er økol<strong>og</strong>er, for der erproblemer nok…".Samtidig var der <strong>og</strong>så flere, som gav udtryk for atøkol<strong>og</strong>erne rent faktisk kom sygdomsmæssigeproblemer til livs "med knofedt": "knofedt <strong>og</strong> fålavet en ordentlig plan, malkeplan <strong>og</strong> rækkefølge, <strong>og</strong> væreutrolig hygiejnisk <strong>og</strong> tage dem ud, tage ammetanter <strong>og</strong> ladedem gå …".2.6.3 Turbulens under omlægningen: tilvænningtil mange nye forholdOplevelsen af udviklingen i besætningen i forbindelsemed omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift er imidlertidmeget br<strong>og</strong>et. N<strong>og</strong>le af de interviewede haroplevet turbulens under omlægningen. Denneturbulens relateres væsentligst til de ændringer,som omlægningen har ført med sig i n<strong>og</strong>le besætninger:nye staldsystemer (ofte overgangen frabindestald til løsdrift med malkestald), besætningsudvidelser,græsning (køer <strong>og</strong>/eller kalve –især på Sjælland er omlægning forbundet med, atkøerne skal ud, hvor de andre steder i landet oftehar været ude i de foregående år) <strong>og</strong> ændringer ifoderplanen. Det fremhæves, at de fleste af disseproblemer er "overgangsproblemer", som forbindelsemed tilvænning til den nye driftsform <strong>og</strong> nyerutiner hos både dyr <strong>og</strong> mennesker.Flere dyrlæger havde således svært <strong>ved</strong> at gennemskue,hvad der skete rent sundhedsmæssigt iforbindelse med omlægningen, fordi den var prægetaf f.eks. staldbyggeri <strong>og</strong>/eller besætningsudvidelse,som f.eks. dyrlæge C: "… om der har væretfærre tilfælde af sygdomme – det er jo svært at skelne enbesætning fra at være 50-55 til at være 140 køer … de(t)hænger sammen med – det tror jeg – hænger sammen medat besætningen bare er blevet større, som er et generelt25
problem." Turbulensen i en besætning med en såmarkant ændring i besætningsstørrelsen er ifølgedyrlæge C væsentligst forbundet med uklaransvarsfordelingaf opgaver, fordi der nødvendigvismå inddrages flere mennesker i pasningen af dyrene.N<strong>og</strong>le dyrlæger beskrev omlægningen i n<strong>og</strong>le afderes tilknyttede besætninger som "fuld af interimistiskeløsninger". Således beskrev dyrlæge Cindretningen af et interimistisk løsdriftssystem tilkvierne med dybstrøelse, hvor måtten blev så høj,at kvierne skulle ligge på knæ for at æde. Genereltvar tilvænning til at bruge f.eks. dybstrøelse tilkælvekvier nævnt af flere som et typisk overgangsproblem.Klovpleje <strong>og</strong> overgang til spaltegulvehos køerne var væsentlige faktorer i denne"hårde overgangstid".Områder, hvor problemer er blevet løst per rutinemed f.eks. medicinsk forebyggelse, giver <strong>og</strong>såanledning til "smæk". Parasitforebyggelse nævnessom et typisk eksempel, som udtrykt f.eks. afdyrlæge B: "…det er som om vi skruer tiden 20 år tilbage,hvor vi skulle til at fortælle en del landmænd, at dervar n<strong>og</strong>et der hed løbetarmorm … jeg tror det er fordi dehar været så vant til, at man behandlede rutinemæssigt, atde helt har glemt, at der var et problem, <strong>og</strong> hvordan detudarter sig <strong>og</strong> hvor hurtigt det går … det er ikke en nyholdning, det er et overgangsfænomen…".2.6.4 Helt udramatiske omlægningerN<strong>og</strong>le dyrlæger havde absolut ikke oplevet n<strong>og</strong>etdramatisk i forbindelse med omlægningen. Deoplever ikke en umiddelbar forskel med hensyn tilsygdomsmønster, <strong>og</strong> de oplever ikke tumult, produktionsnedgangeller større ændringer i besætningensrutiner; "… de er bare lige pludselig blevetøkol<strong>og</strong>er … ". Denne udramatiske omlægning blevforklaret med velgennemtænkte rutiner <strong>og</strong> ændringer,dygtige landmænd, velforberedte landmænd,godt samarbejde med konsulenter <strong>og</strong> evt.dyrlæger <strong>og</strong> at det var "besætninger, der i forvejenvar på toppen".2.6.5 Familien: økol<strong>og</strong>iens første skridt tagesherEnkelte dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter nævnte, at defandt det meget vigtigt at man blandt de mennesker,som var tilknyttet en besætning, var enigeom at man gerne ville lægge om til økol<strong>og</strong>isk drift.Dyrlæge N gav et eksempel på en relativt problematiskomlægning, hvor mange ting gik galt pågrund af mandens stædige bestræbelser på at visesin kone, at det kunne betale sig at blive økol<strong>og</strong>.<strong>Sundhed</strong>smæssige problemer i besætningen blevderfor fortrængt indtil et tidspunkt, hvor de varmeget vanskelige at arbejde sig ud af.2.7 Dial<strong>og</strong> om besætningen,sundhed <strong>og</strong> rådgivning omkring<strong>og</strong> efter omlægning2.7.1. Dial<strong>og</strong> med sundhedsrådgivere i forbindelsemed omlægningenN<strong>og</strong>le af dyrlægerne fortalte, at de har haft eneller få økol<strong>og</strong>iske besætninger i deres praksis,men først nu er <strong>ved</strong> at "finde ud af hvad det er",oftest fordi der bliver flere, som f.eks. dyrlæge H:"For 5 år siden havde vi en rigtig langhåret besætning,familiekollektiv, der bare havde alle aspekterne, kartedeuld, det var hvad vi havde <strong>og</strong> dem kunne vi så grine afeller lade være, men altså det henhørte sådan lidt underkuriositeterne, de betød ikke en pind for os økonomisk,men det var flinke <strong>og</strong> rare mennesker, men rent professionelt,fagligt, t<strong>og</strong> man sådan set ikke notits af det." Ellerdyrlæge A: "… Vi andre må <strong>og</strong>så se at følge med, formåske står der en dag 30% af vore kvægbesætninger <strong>og</strong> erøkol<strong>og</strong>iske".N<strong>og</strong>le af dyrlægerne giver udtryk for undren over,at de ikke helt naturligt bliver inddraget i omlægningsprocessen,<strong>og</strong> at landmændene tilsyneladendeikke selv kan se fordelen i at inddrage dem:Dyrlæge C: "Det jeg synes, der kunne være fordelen, <strong>og</strong> detgælder i princippet enhver form for omlægning, <strong>og</strong> det gælderham der lige uden for byen, der er <strong>ved</strong> at udvide fra bindestaldmed 80 køer til løsdrift med 150 køer. Jeg forstårikke, at han ikke kan se fordelen i at sætte sig ned n<strong>og</strong>legange i den periode, hvor han er <strong>ved</strong> at planlægge <strong>og</strong> indkøredet, at sætte sig ned <strong>og</strong> snakke med en dyrlæger <strong>og</strong> sige:26
hvilke sundhedsmæssige aspekter skal jeg tage højde for idet her? Det fatter jeg simpelthen ikke. At man ikke harden forståelse, at vi måske kan se n<strong>og</strong>le ting, som de ikkeselv opdager. Og der er da n<strong>og</strong>le ting, som man for køernesskyld skulle se at undgå, ikke?En anden form for inddragelse af dyrlægen kunnevære mere formaliseret i forbindelse med planlægningaf omlægningen i besætningen, hvilketpåpeges af flere andre dyrlæger:Dyrlæge F: "… der mener jeg, at det vil være meget merenaturligt, hvis dyrlægen var blandet ind i det, <strong>og</strong> var medtil de møder … hvis dyrlægen på en helt naturlig mådeindgik i hele omlægningsforløbet, så ville dyrlægen <strong>og</strong>så heltnaturligt være en del af den måde, man kører en økol<strong>og</strong>iskbesætning på …. Så man kan sige, at det er landmanden<strong>og</strong> hans rådgivere, der omlægger den her besætning ….".Denne dyrlæge havde oplevet, at den eneste udmelding,han havde fået fra en landmand i forbindelsemed omlægning, var, at han blev bedt om atbruge medicin med en kortere tilbageholdelsestid,<strong>og</strong> derudover blev han ikke inddraget i diskussionen,hvilket han finder meget forkert. Han påpegede,at det på sin vis yderligere forstærker "kløften"mellem økol<strong>og</strong>erne <strong>og</strong> ham, idet han b<strong>og</strong>staveligtalt bliver "kørt ud på et sidespor":Dyrlæge F: … i det omfang som vi involveres i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger, jamen så kan vi så sige at vi er alleredeudfaset når den er omlagt, for så kører vi kun som katatstrofeberedskab,vi tilkaldes kun når alt andet kikser:så ringer man efter dyrlægen, for "så er vi jo nødt til det".Samme dyrlæge giver udtryk for, at han gerne vilkunne træde til <strong>og</strong> hjælpe, men at det er svært,hvis man bliver "holdt udenfor":Dyrlæge F:" … hvis vi ikke bliver udfordret med de økol<strong>og</strong>iskeproblemstillinger, jamen så er vi heller ikke gode tilat løse de problemer, det … så det er jo to veje, ikke, for idet øjeblik vi bliver udfordret, så går vi ud <strong>og</strong> søger oplysningerne,<strong>og</strong> vi får n<strong>og</strong>le erfaringer, som vi kan bære medtil de næste. Hvis ikke vi bliver udfordret <strong>og</strong> hvis ikke vifår de erfaringer, jamen så kan vi ikke lære n<strong>og</strong>le nye tingmed når der er andre, der får de problemer. Så på denmåde hænger det sammen. Jo mindre vi bliver involverede idet, jo mindre kan vi, <strong>og</strong> jo dårligere vil vi være til at hjælpe,når problemerne er der….. <strong>og</strong> så hjælper det ikken<strong>og</strong>et, at man egentlig er faset ud <strong>og</strong> egentlig bliver betragtetsom et levn fra den konventionelle tid, som man nødvendigvisinddrager, hvis det hele klapper sammen."Denne udmelding er i konflikt med udmeldingerfra et par af konsulenterne, der fornemmer storinteresse for at dyrlægen havde lyst til at gå konstruktivtind i omlægningsforløbet, d<strong>og</strong> uden athave n<strong>og</strong>en erfaringer med dette. Dyrlæge B harfornemmet, at økol<strong>og</strong>erne i det pågældende områdeforventede mere viden om omlægning, endhan havde, <strong>og</strong> det satte dial<strong>og</strong>en lidt i stå. Hanargumenterer for, at det er vigtigt, at dyrlægenikke afviser signaler fra landmanden, <strong>og</strong> at dyrlægenstarter en dial<strong>og</strong>, hvis den går i stå fordi hanikke har indfriet deres forventninger om viden omf.eks. kalvesystemer eller hvilke typer sengebåse,der er bedst. Han mener ikke, der findes "det derer bedst", for det afhænger af den enkelte besætning,<strong>og</strong> det kan man måske få snakket sig frem tili forhold til den enkelte besætning. I stedet giverhan dem sommetider navne på andre, der harværet ude i de samme overvejelser <strong>og</strong> beder demtage kontakt, fordi det er godt at snakke sammenom det. Han mener, at det er vigtigt at tage sig tidtil at få snakket, især i begyndelsen, <strong>og</strong>så fordi detstimulerer til at de tager kontakt, hvis der kommerproblemer i besætningen på et senere tidspunkt.Denne dyrlæge udtrykte i det hele taget stor lydhørhedoverfor, hvad de ønskede af ham, samtidigmed at han gav udtryk for, at "økol<strong>og</strong>erne stilledekrav som han havde lyst til at indfri".2.7.2 Dial<strong>og</strong> om sundhed, sygdom <strong>og</strong> besætningefter omlægningDiskussionen om hvorvidt behandlingstærsklenblev ændret i forbindelse med omlægning er tætrelateret til en diskussion om, hvorledes de sundhedskyndigesamarbejdspartnere (dyrlægen <strong>og</strong>kvægbrugskonsulenten) i det hele taget bliverbrugt. En af de interviewede kvægbrugskonsulenterhavde oplevet, hvorledes arbejdet <strong>og</strong> anvendelsenaf dyrlægen – set udefra – var blevet omlagt ien besætning, som havde været økol<strong>og</strong>isk i knapt10 år. Arbejdet var – ifølge denne konsulent –blevet mere "problemløsning i et større perspektiv"på besætningsplan, <strong>og</strong> i mindre grad akuttetilkald, <strong>og</strong> det drejede sig ofte om opgaver, som27
den pågældende landmand havde draget bådekonsulent <strong>og</strong> dyrlæge ind i.Der er – som allerede diskuteret – store forskelle ihvor meget/hvor lidt dyrlægen inddrages i omlægningen<strong>og</strong> den økol<strong>og</strong>iske besætning. Flere gav<strong>og</strong>så udtryk for, at de blev brugt til at "diskuteremed" <strong>og</strong> til at være med- <strong>og</strong> modspillere i forholdtil sundhedsmæssige problemstillinger, <strong>og</strong> detfandt de inspirerende <strong>og</strong> spændende. Dyrlæge Efortalte, at n<strong>og</strong>le økol<strong>og</strong>er brugte ham stort setikke <strong>og</strong> andre brugte ham rigtig meget <strong>og</strong> villegerne diskutere:MV: … når du så kommer ud til dem på gårdene, hvordanoplever du så dial<strong>og</strong>en?Dyrlæge E: … jamen man kommer meget længere med atkritisere i gåseøjne, altså komme med forslag til forbedringerhvordan man kommer ud af et eller andet problem, deter nemmere, især på de der kontroversielle områder sommedicinforbrug <strong>og</strong> dyrevelfærd, de har lidt større forståelsefor at tage en kritisk op <strong>og</strong> snakke med en om det, …, <strong>og</strong>de spørger <strong>og</strong>så mere, hvis de skal lave staldene om ellerbygge, de spørger ofte meget, <strong>og</strong>så meget mere end de andre.… de benytter sig nok bedre af den viden, der eksisterer,<strong>og</strong> som folk rundt omkring besidder.Flere af de interviewede dyrlæger var bevidste omat de bevægede sig ind på et område, som de ikkehavde mange erfaringer med. Enkelte påpegedebehov for en mere systematisk læreproces Hvisman er flere, som er involveret – f.eks. en dyrlæge<strong>og</strong> en eller flere konsulenter - i løsningen af etproblem, kunne det være nyttigt at gøre det til envane at sætte sig ned efterfølgende <strong>og</strong> evaluere omman greb ind i tide, hvad der var godt, hvad derkunne have være anderledes <strong>og</strong>/eller bedre.Enkelte dyrlæger gav udtryk for usikkerhed overat bevæge sig ind i "ukendte områder", som dyrlægeD udtrykte det: "… Jeg synes ikke jeg er konservativover for, hvad skal vi sige, nye løsninger, men jeg vilnok sige, at n<strong>og</strong>le gange kommer det til at virke sådan,fordi økol<strong>og</strong>er <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>isk produktion tit har været holdningspræget<strong>og</strong> mindre realistisk, eller mindre realitetspræget,man kan jo sige, at der er mange ting i det regelsæt,som man kan sige at hvorfor har man lavet det sådan? …Dét, der langt hen ad vejen styrer os, det er jo, at vi er vanttil, at vi ikke tager n<strong>og</strong>et i anvendelse eller givet n<strong>og</strong>et råd,som vi ikke har dokumentation for … … der spørgerman en fagperson, <strong>og</strong> vi skal ikke tro, vi skal vide, <strong>og</strong> hvisvi ikke <strong>ved</strong>, så er det bedre at holde (vores) kæft …".Det blev <strong>og</strong>så af flere fremhævet som "sjovt atblive brugt", som f.eks. af dyrlæge E: "Det er jo ensjov måde at blive brugt på. Altså jeg synes det er sjovt.Det er tidsrøvende ad Pommere til, <strong>og</strong> det er besværligt, <strong>og</strong>man skal forberede sig godt, man skal vide hvad mansnakker om, men det er sjovt, det synes jeg det er, <strong>og</strong> mankan virkelig flytte n<strong>og</strong>et…" Dyrlæge L påpegede, atman som dyrlæge havde n<strong>og</strong>et at tilbyde hvis manville: "Hvis man som dyrlæge vil ind i de systemer, <strong>og</strong> dertror jeg vi har n<strong>og</strong>et at tilbyde, <strong>og</strong> de er jo meget specialiserede<strong>og</strong> det gælder jo hele vores hverdag! Jeg tror ikke mankan leve af efterbyrder <strong>og</strong> yverbetændelser i fremtiden, <strong>og</strong>det kan vi jo kun glæde os over. Så kan man diskutere,hvordan man skaber ordentlig økonomi, <strong>og</strong>så fra dyrlægesiden,<strong>og</strong> det er meget relevant … der er ikke n<strong>og</strong>et dergiver så god en økonomi som at behandle efterbyrder heleformiddagen. Men det andet er sjovt <strong>og</strong> lidt spændende, <strong>og</strong>de er sgu ikke sådan lige … man kan sgu ikke fyre frahoften <strong>og</strong> sige, at sådan er det lige!"Det positive <strong>og</strong> nødvendige i at man inden for engård bruger andre rådgivere med andre indfaldsvinkler<strong>og</strong> ekspertiseområder blev fremhævet. In<strong>og</strong>le tilfælde var samarbejdet mellem de involverederådgivere – inkl. dyrlægen – tilsyneladendeproblematisk inden for den enkelte gård. Der blevfra begge sider givet udtryk for et behov for enbedre fornemmelse af en "arbejdsdeling" <strong>og</strong> videnom, hvordan man reelt kunne bruge hinanden.Flere dyrlæger gav udtryk for frustrationover, at de jævnligt kontaktede konsulenten for atinddrage <strong>ved</strong>kommende i en eller anden problemstillingi en besætning, men de var til dato ikkeblevet kontaktet af konsulenten <strong>og</strong> følte sig derforoversete. Omvendt udtrykte et par af konsulenternefrustration over, at der var n<strong>og</strong>le områder,som var oplagt "veterinære", f.eks. kalvesygdomme<strong>og</strong> coccidiose, der ikke fik megen opmærksomhedaf dyrlægerne, som i stedet koncentreredesig om mineral- <strong>og</strong> fodertildeling, som var mere"konsulentorienterede". Bevidstheden om ikkeat opbygge "store forkromede systemer" var storhos mange af de interviewede.Flere dyrlæger udtrykker stor frustration over atskulle være vidner til forhold i de økol<strong>og</strong>iske be-28
sætninger, som de mener er dyrevelfærdsmæssigebetænkelige, <strong>og</strong> at de pågældende besætningerikke vil gå ind i sundhedsrådgivning af n<strong>og</strong>en art.De finder, at dial<strong>og</strong>en er nødvendig <strong>og</strong> undrer sigover, at økol<strong>og</strong>erne ikke føler et behov for den.De fleste interviewede dyrlæger gav endvidereudtryk for, at de var overbeviste om, at mangeøkol<strong>og</strong>er kunne hente n<strong>og</strong>et <strong>ved</strong> at gå ind i ensundhedsrådgivningsordning <strong>og</strong> få en partnermed "udefrakommende øjne" ind på gården engang imellem. Ud over "daglig rådgivning" <strong>og</strong> denovenfor nævnte rådgivning, specifikt i forbindelsemed omlægningen <strong>og</strong> problemløsning af f.eks.celletalsproblemer, blev der konkret nævnt områdersom rådgivning i forbindelse med staldbyggeri,hvor man med sundhedsmæssige øjne så anderledespå opstaldningen af ungdyr, end bygningskonsulenternegjorde. Der var blandede meningerom fordelen i at gøre sundhedsrådgivning obligatorisk,<strong>og</strong> de fleste udtrykte, at rådgivning skullevære frivillig for at være frugtbar.2.7.3 Behov for efteruddannelse i forbindelsemed rådgivning af økol<strong>og</strong>erDer blev udtrykt behov for at kende til grundlagetfor de økol<strong>og</strong>iske besætninger, at kende reglerne<strong>og</strong> rent fagligt blive bedre rustet til at klare n<strong>og</strong>leaf de specielle økol<strong>og</strong>iske problemstillinger, f.eks.kalveområdet. Dyrlæge B mente, at der var stortbehov for at få åbnet øjnene for "utraditionelleløsninger", <strong>og</strong> at det blandt andet skulle gøresgennem efteruddannelse. Dyrlæge A mente, atman som dyrlæge trængte til n<strong>og</strong>et mere fagligviden for at kunne tilbyde n<strong>og</strong>et i en diskussionmed økol<strong>og</strong>er. En idé med at sætte sig sammenmed økol<strong>og</strong>er, f.eks. i erfa-grupper, ville være dårlig,fordi man som dyrlæge ikke havde n<strong>og</strong>et attilbyde "… at jeg gerne vil have n<strong>og</strong>et mere baggrund forat komme <strong>og</strong> diskutere. Det har jeg ikke rigtig…. Det erjo ikke for at vi skulle lære af de økol<strong>og</strong>iske landmænd, atman skulle komme i sådan en (erfa-gruppe, red.)."Enkelte dyrlæger nævnte behovet for efteruddannelseaf økol<strong>og</strong>erne, blandt andet inden for levnedsmiddelkvalitet<strong>og</strong> –hygiejne. De fleste pegedeikke på n<strong>og</strong>le specielle områder. Dyrlæge A menteikke, det var et dyrlægeanliggende: "…det mener jeger et internt problem for økol<strong>og</strong>erne, hvis de skal haveuddannelse, det synes jeg ikke er vores problem at sørge fordet. Det må de ordne inden for egne rækker". Dyrlæge Epåpegede, at det ikke var et spørgsmål om "skolebænk",men om at se på dyr, <strong>og</strong> det skal læres,hvis man ikke har det med i forvejen: "… derkommer jo <strong>og</strong>så mange nye landmænd, som ikke har haftmed dyr at gøre.Så det er vigtigt på landbrugsskolerne, atdet ikke bare er objekter, som kommer med i det, men atde bruger n<strong>og</strong>et tid på at stå <strong>og</strong> kigge på dem <strong>og</strong> snakkeom dem <strong>og</strong> se, hvor dejligt det ser ud her. Den oplevelse, dener vigtig. Og så skal de selvfølgelig <strong>og</strong>så i deres uddannelsesforløbhen n<strong>og</strong>le steder, hvor det er n<strong>og</strong>le ordentlige bønder,de kommer hen til, som behandler deres dyr ordentligt.De skal ikke lære alle numrene".2.7.4 Informationer om regler: hvem haransvaret for at man kender driftsformensregler?Flere dyrlæger havde ofte stået <strong>og</strong> manglet oplysningerom, hvad de måtte bruge <strong>og</strong> hvad de ikkemåtte bruge i økol<strong>og</strong>iske besætninger, <strong>og</strong> havdeoplevet at give råd, som landmanden ikke kunnefølge, fordi det var forbudt i økol<strong>og</strong>iske besætninger(f.eks. n<strong>og</strong>le elektrolytblandinger, fodermidler<strong>og</strong> sødmælkserstatninger). I forbindelse med sådannehændelser følte en af dyrlægerne sig selvsagtlidt til grin:Dyrlæge F: Jamen, det er jo med til at diskvalificere mig,at jeg ikke kommer med en ordentlig vejledning fordi jegikke har de rigtige informationer ….Ansvaret for at dyrlægerne generelt <strong>ved</strong> så lidt omde økol<strong>og</strong>iske regler blev tilskrevet forskelligeorganer. Den Danske Dyrlægeforening lå indemed alt materialet uden at sende det, blev detfremhævet. Andre mente, at det var myndighedernesansvar, eller at det var et område, somskulle varetages af Landbrugets Rådgivningscenter.Et par af konsulenterne havde ikke haft kontaktmed dyrlægerne i forbindelse med omlægning<strong>og</strong> havde ikke indtrykket af, at dyrlægerne varsærligt interesserede i det, <strong>og</strong> at de blot var irriteredeover reglerne <strong>og</strong> helst ville fortsætte medbare at komme <strong>og</strong> behandle. Konsulent P lagdeansvaret for information af dyrlægen delvist overtil dyrlægerne selv ud fra en formodning om, atman opsøger information om det man er interessereti: "det skal dyrlægerne måske for deres egen skyld29
live bedre til at holde sig ajour med." Dyrlæge L menteat den enkelte dyrlæge simpelthen skulle gå ud <strong>og</strong>gribe fat i folk <strong>og</strong> gå i dial<strong>og</strong>. Selv havde han fåeten viden om den økol<strong>og</strong>iske driftsform <strong>ved</strong> atvære opsøgende: "Jamen, det gælder vel alt, enten så erdu engageret, eller <strong>og</strong>så er du ikke engageret i det". Hangav således udtryk for, at dyrlægerne selv burdevære interesserede, opsøgende <strong>og</strong> initiativtagende.2.8 "Den økol<strong>og</strong>iske proces"2.8.1 "Den økol<strong>og</strong>iske proces"Konsulenterne <strong>og</strong> de dyrlæger, som gennem længeretid havde været tilknyttet økol<strong>og</strong>iske besætninger,beskrev fra flere vinkler en ændringsproces,der skete under omlægningen til økol<strong>og</strong>iskdrift. Den blev kort sagt beskrevet som en "formel/teknisk/økonomiskomlægning" efterfulgt afen "omlægning, hvor hjertet var med", altså enomlægning som i højere grad omfattede tankerne<strong>og</strong> en selvstændig implementering af "økol<strong>og</strong>i", såden passede til lige præcis denne gård. Der blevgivet eksempler på økol<strong>og</strong>iske landmænd, som iåret efter omlægning gled fra en tilværelse medLVK-dyrlæger eller medicin "af egen import"over til en øget bevidsthed om medicinforbruget,evt. hjulpet på vej af omgivelsernes mening om at"have rent mel i posen". Det er d<strong>og</strong> ikke blot pådette område, men generelt at økol<strong>og</strong>erne ændrerholdninger om mange ting på gården:Konsulent I: "… altså først gør de sådan som de plejer atgøre, <strong>og</strong> det er jo egentlig ret naturligt, de skal begynde athave hjertet mere med i omlægningen …. Fra begyndelsenvar jeg ikke spor i tvivl om at de lagde om fordi der varn<strong>og</strong>le kroner i det… <strong>og</strong> så lever de sig meget mere ind idet, det kan godt være … det går jo ikke så galt med deresmarker <strong>og</strong> det går ikke så galt med de <strong>og</strong> de ting, <strong>og</strong> såændrer de sig positivt over i den retning, de ændrer sigindeni <strong>og</strong>så, det er skægt at opleve ".Flere af de interviewede påpeger, at denne proces<strong>og</strong>så involverer husholdningen. <strong>og</strong> familiemønster.Overvejelser om værdien i at bevare et kulturlandskabmed græssende køer indgik <strong>og</strong>så idisse overvejelser, der nærmest kan karakteriseressom "en helhedsbetragtning af værdier, som ertilknyttet landbruget". Flere fremhæ<strong>ved</strong>e <strong>og</strong>så, atefter en periode med usikkerhed om, at det nu<strong>og</strong>så kunne lade sig gøre <strong>og</strong> måske samtidig lidt"brydninger" i forhold til naboer, så vendte"landmandsstoltheden" tilbage <strong>og</strong> var ofte endnustærkere end før, som udtrykt af konsulent M:"Der går de her 1-2 år, så er de egentlig vældig stolte afdet, <strong>og</strong> der er efterhånden ikke mere ukrudt på gårdspladsenend alle mulige andre steder."Enkelte dyrlæger havde ikke oplevet "den økol<strong>og</strong>iskeproces", <strong>og</strong> på spørgsmål om hvordan deople<strong>ved</strong>e deres økol<strong>og</strong>er, blev der f.eks. svaret afen dyrlæge, at "det var forskelligt, men det varikke sådan n<strong>og</strong>et med hønsestrik" <strong>og</strong> senere afsamme dyrlæge: "Jeg tror at mange af dem, vi har,det er industriøkol<strong>og</strong>er, som er drevet af en godportion økonomiske overvejelser, <strong>og</strong> det er da<strong>og</strong>så nødvendigt…". Der gives således her eksemplerpå en gruppe økol<strong>og</strong>er, som ikke oplevessom "i forandring". N<strong>og</strong>le af disse økol<strong>og</strong>er havdeværet omlagt i op til 8 år, så det var ikke nyomlæggere,som stadig havde travlt med at få hverdagentil at fungere. Det anvendte udtryk "jegtror" samt at denne dyrlæge karakteriserer dem ikraft af n<strong>og</strong>et, som de IKKE er kan pege på, atden pågældende dyrlæge ikke på interviewtidspunktethar været i stand til at karakterisere, hvadde så var, <strong>og</strong> derfor selvsagt heller ikke hvorvidtder er sket en forandring. Disse aspekter vil blivebehandlet senere i dette kapitelN<strong>og</strong>le gav udtryk for bekymring for, at den økol<strong>og</strong>iskebevægelse ville blive splittet i "idealister/ideol<strong>og</strong>er"<strong>og</strong> "økonomiøkol<strong>og</strong>er". De dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter, som havde oplevet en omlægningsproces,hvor den enkelte landmand havdeændret sine rutiner <strong>og</strong> handlinger, udtrykte genereltikke den bekymring. Ifølge dem var det ikkeutænkeligt, at den økol<strong>og</strong>iske bevægelse <strong>og</strong> densmål <strong>og</strong> værdier ville ændres henad vejen, men denenkelte omlægger får alligevel efterhånden en anden"holdning" <strong>og</strong> fokuserer ikke kun på "økonomi",som f.eks. konsulent P udtrykte: "Jeg plejerjo at sige, at når de først er lagt om med pengepungen, såbliver de lagt om i ho<strong>ved</strong>et i årene efter … et sjovt eksempelvar de to nyeste, da de kom med … som økol<strong>og</strong>er. De varmeget økonomisk fikserede den første vinter, men det fiks… hurtigt ende! Da de først så, hvor godt det gik. …30
Det der (med splittelse mellem gamle <strong>og</strong> nye økol<strong>og</strong>er.red.)det er jeg slet ikke bange for, det må vi bare acceptere."Konsulent M mente ligeledes, at denne splittelseikke er der: "(splittelsen mellem gamle <strong>og</strong> nye, red.) den erder ikke! Fordi de gamle, de første, de er jo <strong>og</strong>så interesseredei, at der kommer flere til på den v<strong>og</strong>n for <strong>og</strong>så at bliveen større flok".2.8.2 At lære af egen praksis er en del af"den økol<strong>og</strong>iske proces"Som nævnt i citatet af konsulent I <strong>og</strong> konsulent Pi afsnittet ovenfor fremmer det tilsyneladende denøkol<strong>og</strong>iske proces at se, at det ikke går galt underomlægningen, som <strong>og</strong>så udtrykt af dyrlæge E: "…det fortæller de <strong>og</strong>så, sådan når vi sidder stille <strong>og</strong> roligt <strong>og</strong>snakker med hinanden, de går egentlig utroligt meget op ideres markbrug <strong>og</strong> de nye præmisser … de der skrækhistorier,de får at vide, inden de lægger om til økol<strong>og</strong>i, <strong>og</strong> jeg<strong>ved</strong> ikke, hvor de får skrækken fra, men det er måsken<strong>og</strong>le andre etablerede, at nu går roemarken til i ukrudt <strong>og</strong>de kan ikke styre dit <strong>og</strong> de kan ikke styre dat, det er mitindtryk, at det passer ikke, det er ikke det, de fortæller os… ". N<strong>og</strong>le omlæggere har med andre ord tilsyneladenden<strong>og</strong>le meget "mørke forventninger" til,hvad der kan ske under omlægningen, <strong>og</strong> det gårefterfølgende slet ikke i opfyldelse. Det påvirkerså processen således, at nervøsiteten afløses af etoverskud til at "tænke over det" <strong>og</strong> "få hjertetmed". Troen på sig selv får de først, ifølge dyrlægeB, <strong>ved</strong> at, se at det kan lade sig gøre: "…når de kanse, at det kan lade sig gøre uden den store indsats rentkemikaliemæssigt <strong>og</strong> sådan n<strong>og</strong>et, så begynder de <strong>og</strong>så – såfår troen <strong>og</strong>så næring <strong>ved</strong> beviser".Dyrlæge N beskrev i forbindelse med sin beskrivelseaf "økol<strong>og</strong>syndromet", der væsentligst bestodi, at de "prø<strong>ved</strong>e hvor godt de selv kunneklare sig", at de oplever, at der sker et knæk, hvorefterde selv tager initiativet til at få n<strong>og</strong>et gjort<strong>ved</strong> det – herunder at tage kontakt til dyrlæge <strong>og</strong>konsulenter – hvorefter de får det rettet op <strong>og</strong>der<strong>ved</strong> <strong>og</strong>så selv får en stærkere fornemmelse af,hvad det vil sige at være økol<strong>og</strong>. Dyrlæge A havdehaft den samme erfaring: først prø<strong>ved</strong>e de "atslippe udenom", men så opsøgte de viden <strong>og</strong> rådgivning,da det var gået galt.2.8.3 Ingen pludselige velfærdsforbedringeri forbindelse med omlægningenDer var generel enighed om, at forskellen mellem"konventionel" <strong>og</strong> "økol<strong>og</strong>isk" ikke var umiddelbartsynlig, som udtrykt af dyrlæge E: "Men det erikke sådan, at jeg kan sige, at dagen før den første i den <strong>og</strong>den måned var manden ikke økol<strong>og</strong>isk. Dagen efter varhan. Hold kæft, hvor har det forbedret dyrevelfærden.Sådan er det altså ikke. Overho<strong>ved</strong>et ikke. De opfylderbare de regler der.". I lyset af ovenstående diskussionaf "den økol<strong>og</strong>iske proces" som en længerevarendeproces forekommer det rimeligt <strong>og</strong> l<strong>og</strong>isk, atforandringen ikke sker fra dag til dag. Det fjernerd<strong>og</strong> ikke den erfaring, som de fleste havde gjortsig om, at det er svært at se forskel på økol<strong>og</strong>iske<strong>og</strong> konventionelle besætninger. Flere af dyrlægerneudtrykker d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så, at man over længere tidsperioderikke bemærker den helt store forskel.Ikke at dyrene har det dårligt, men der sker bareikke så meget nyt.Dyrlæge J udtrykker- blandt andet gennem sitordvalg – at han bestemt ikke er imponeret over"forandringerne" i de økol<strong>og</strong>iske besætninger: "Ja,de har jo bygget forskellige skure, de kan motionere i, <strong>og</strong>maskinhallen <strong>og</strong> sådan. Men driftsformen er mere ellermindre den samme, det er mit indtryk, <strong>og</strong> det der mandensmanagement <strong>og</strong>så, gennemgående". Intet var forandret idyrlægens arbejde i de økol<strong>og</strong>iske besætninger,som den pågældende praksis var tilknyttet. N<strong>og</strong>leøkol<strong>og</strong>er havde tilmed opsagt deres sundhedsrådgivningsaftalei tilknytning til omlægningen (menbibeholdt reproduktionskontrol), <strong>og</strong> dyrlægentvivlede på, at "de få ting, der var blevet diskutereti disse besætninger", var blevet tillagt n<strong>og</strong>en vægt.2.8.4 De små skridt eller det store spring?Flere af de interviewede stillede spørgsmålstegn<strong>ved</strong>, om økol<strong>og</strong>erne nu <strong>og</strong>så var radikale nok, <strong>og</strong>om den økol<strong>og</strong>iske besætning adskilte sig tilstrækkeligtfra den konventionelle besætning.Med udgangspunkt i erfaringer fra økol<strong>og</strong>iskebesætninger var der omvendt <strong>og</strong>så flere, der havdeoplevet radikale forandringer i forbindelse medomlægningen <strong>og</strong> perioden herefter, men vi havdebare en tendens til at se forandringer over alt for31
korte perioder. Set over en årrække <strong>og</strong> i lyset afden proces, som i det ovenstående blev kaldt "denøkol<strong>og</strong>iske proces", blev det fremhævet, at summenaf forandringer alligevel var ganske stor: nyeopstaldningsforhold for kalve <strong>og</strong> kvier, ofte <strong>og</strong>såfor køerne, nye fodringsrutiner <strong>og</strong> rutiner, som istigende omfang blev tilpasset den enkelte besætning.De laver n<strong>og</strong>le gennemgribende <strong>og</strong> til tiderdyre forandringer, <strong>og</strong> tankerne følger med.2.8.5 Samarbejdspartnernes "økol<strong>og</strong>isketendenser"I lyset af disse interviews forekommer det <strong>og</strong>såaktuelt at tale om, at dyrlægen eller konsulentengennemgår en "økol<strong>og</strong>isk proces", ligesom landmandengør det. Hos n<strong>og</strong>le startes denne proces<strong>og</strong> tankerne omkring den økol<strong>og</strong>iske driftsformmed kontakten til landmænd før, under <strong>og</strong> efteromlægning. Hos andre er en forståelse af denøkol<strong>og</strong>iske driftsform startet "parallelt med denøkol<strong>og</strong>iske bevægelse". Dyrlæge H har gennemkontakt til kolleger erfaret en stigende grad afubehag <strong>og</strong> væmmelse over landbrugets udvikling,<strong>og</strong> det støtter i høj grad en sympati <strong>og</strong> interessefor grupper af landmænd, som erklærer andremål.De økol<strong>og</strong>iske regler <strong>og</strong> målsætninger vurderessåledes af flere dyrlæger umiddelbart helt i overensstemmelsemed dyrlægernes grundlæggendemål. Således fandt dyrlæge E det meget forkert,hvis dyrlægefaggruppen havde signaleret manglendeinteresse eller afstandtagen fra den økol<strong>og</strong>iskedriftsform: "Altså økol<strong>og</strong>ien, hvis ikke de har tagetden alvorligt, så er der n<strong>og</strong>et ravruskende galt, for det passerjo meget godt ind i den faggruppes idealer for brug afmedicin <strong>og</strong> resistensudvikling <strong>og</strong> dyrevelfærd, det må mansige…".Dyrlæge H's oplevelse med baggrund i overvejendesvinepraksis er, at dyrlæger i højere grad endtidligere er motiverede til at gå ind i diskussionenom økol<strong>og</strong>isk jordbrug fordi de har været vidne tilen produktionsform, der bliver mere <strong>og</strong> mereintensiv <strong>og</strong> hvor dyrene presses meget: "… der harværet den der – dyrlægernes - stigende væmmelse over produktionsformer,man kan sige: nu er det nok! … Det dermed den helt hæmningsløse brug af antibiotika, det accelereredemeget voldsomt, der var tetracyklin hist <strong>og</strong> pist <strong>og</strong>allevegne, <strong>og</strong> da kom den sunde reaktion".2.9 Økol<strong>og</strong>i, landmandskab <strong>og</strong>ansigtet udadtil2.9.1 Besætningens rolle på den økol<strong>og</strong>iskegårdEt af udgangspunkterne for hele dette arbejde ividensynteseprojektet har været et ønske om merefokus på besætningen i den økol<strong>og</strong>iske bedrift, <strong>og</strong>følelsen af behov for at afklare besætningens rollei økol<strong>og</strong>ien samt økol<strong>og</strong>iens rolle i besætningen.Meldingerne fra interviewpersonerne var <strong>og</strong>såblandede, hvad dette emne angik. Dyrlæge H udtryktesåledes direkte, at i forhold til de grundlæggendeøkol<strong>og</strong>iske værdier var "husdyrholdet blevethægtet på, som et appendiks".Konsulenterne talte generelt ud fra en brederebaggrund, hvor de i højere grad var vant til atarbejde med omkringliggende problemstillinger iforhold til besætningen. Det var konsulent I'soplevelse, at der var koncentration om besætningen:Konsulent I: Jamen, de koncentrerer sig om dyrene. Altså,markdriften bliver forenklet, <strong>og</strong> de får mere tid til n<strong>og</strong>etandet. De kan jo gå ind i n<strong>og</strong>et med grønsager, men detbliver først, når de har overskud til det, det bliver ikke detførste år … de får mere tid til opsyn <strong>og</strong> dyrene, <strong>og</strong> de får etandet staldsystem n<strong>og</strong>le af dem, <strong>og</strong> de har dyrene ude <strong>og</strong>kvierne går måske i en plansilo eller n<strong>og</strong>et… ".De fleste dyrlæger gav <strong>og</strong>så udtryk for, at medderes kendskab til økol<strong>og</strong>erne så var kvæget bestemti centrum, såsom følgende udsagn : " …men de har køerne, fordi de kan lide køer. Altså, det erkvægfolk. Og kvægfolk det er kvægfolk!"N<strong>og</strong>le af dyrlægerne havde fået dét indtryk af deøkol<strong>og</strong>iske bedrifter, at de udelukkende stræbteefter at avle uden sprøjtemidler, <strong>og</strong> at visionernevar små på eksempelvis dyrevelfærdsområdet <strong>og</strong>det levnedsmiddelhygiejniske område, som f.eks.udtrykt af dyrlæge J: "Ja der er meget små visioner pådet dyrevelfærdsmæssige, de er små. --- Man tænker ikkepå godt landmandskab".32
Konsulent G udtrykte skuffelse over at økol<strong>og</strong>erneikke gjorde n<strong>og</strong>et særligt ud af besætningen <strong>og</strong>sagde, at det måtte være det næste skridt for denøkol<strong>og</strong>iske bevægelse at få snakket dyrene igennem.Der var ifølge denne konsulent behov for, athele den økol<strong>og</strong>iske bevægelse startede en "generelomlægningsproces i tænkningen omkring deøkol<strong>og</strong>iske besætninger": "… så jeg føler egentlig somom at det er fordi at så langt er vi ikke kommet, vi er barepå sådan et omlægningsstadium med husdyrbruget endnu… ". Denne konsulent mener, at økol<strong>og</strong>erne burdevære meget mere vidtgående i deres krav <strong>og</strong>diskussioner, f.eks. om antal drikke- <strong>og</strong> ædepladser:sådan n<strong>og</strong>le ting skulle bare være i orden i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger, således at dyrene ikkebliver stressede. Ligeledes med 100% økol<strong>og</strong>iskfoder, hvor flere af de interviewede mener, at deter n<strong>og</strong>et, der skal arbejdes på.2.9.2 Det gode landmandskab som en væsentlignøgle til god dyrevelfærdDer var stor enighed blandt de interviewede omat overholdelsen af reglerne i sig selv ikke var engaranti for god dyrevelfærd <strong>og</strong> umuligt kunnevære det. Landmandskabet blev fremhævet somafgørende for hvorvidt økol<strong>og</strong>erne var "godeøkol<strong>og</strong>er" eller ej:Dyrlæge A: "Det menneskelige gælder i alle besætninger,lige meget om det er økol<strong>og</strong>er eller hvad. Det er det menneskeligeaspekt, det til syvende <strong>og</strong> sidst handler om. Fordiman er økol<strong>og</strong>, er der ikke n<strong>og</strong>en garanti for, at velfærdener i orden, selv om rammerne er der, derfor kan man godtpasse sine dyr dårligt."Til gengæld blev det så <strong>og</strong>så fremhævet, at mansom økol<strong>og</strong> i højere grad er overladt til sine "evnersom landmand", hvilket <strong>og</strong>så fremgår afovennævnte udsagn om at "landmændene får etløft <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le faglige udfordringer". Konsulent Pudtrykte det således:Konsulent P: "Og når man bliver økol<strong>og</strong>, såkommer driftsledelsesevnen meget kraftigere tiludtryk. Både i stald <strong>og</strong> mark. Dem, der er virkeliggode driftsledere, de bliver virkelig løftet når debliver økol<strong>og</strong>er, <strong>og</strong> de får virkelig n<strong>og</strong>et for det.Der kan man virkelig se at de håndterer tingene,<strong>og</strong>så selv om … jamen de kan ikke bare lave n<strong>og</strong>lekortslutninger i mark eller stald, så …".Hele denne diskussion om hvorvidt de økol<strong>og</strong>iskelandmænd er dårlige eller gode – eller evt. "bedre"– driftsledere skal <strong>og</strong>så ses i lyset af, hvad dyrlægerne<strong>og</strong> konsulenterne betragter som "godtlandmandskab". De fleste af de interviewede dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter, som kom ind på dette, sidestillede"godt landmandskab" med n<strong>og</strong>le personligeegenskaber, som i det væsentligste handledeom årvågenhed, omsorg, konsekvens i sine handlinger,overblik <strong>og</strong> kort sagt "pasning af sine dyr",eller som udtrykt af dyrlæge D: "… godt landmandskabdet er ikke at lade n<strong>og</strong>et ugjort…".2.9.3 Store, lyse løsdriftsstalde <strong>og</strong> god fodring- en anden væsentlig nøgle til goddyrevelfærdN<strong>og</strong>le af de interviewede dyrlæger <strong>og</strong> konsulenternævner som et andet væsentligt element i diskussionenom god dyrevelfærd den "robuste ramme"i form af løsdriftsstalde, dybstrøelsesstalde, lys,luft <strong>og</strong> enkle, drøvtyggerbaserede fodringssystemer.Dette relateres heller ikke direkte til den økol<strong>og</strong>iskedriftsform, som f.eks. fremsat af dyrlægeL:Dyrlæge L: "Jamen altså jeg skelner ikke så meget mellemøkol<strong>og</strong>iske besætninger <strong>og</strong> andre besætninger, for jeg mener,at det vigtigste er, at de kommer ud i de store løsdriftsstalde,altså rent sundhedsmæssigt. Det er ikke et spørgsmålom de er økol<strong>og</strong>er eller ikke økol<strong>og</strong>er. …. Primært det derhar gjort den store forskel, det er ikke økol<strong>og</strong>ien, det er destore lyse stalde med en masse luft i … ".Dyrlæge E: " Det, der imponerer mig dyrevelfæresmæssigt,det er dem, der bygger en ny løsdriftsstald, <strong>og</strong> det er ligegyldigtom det er økol<strong>og</strong>er eller ej. Der rykker det n<strong>og</strong>et!".2.9.4 Når økol<strong>og</strong>erne er "dårlige landmænd"I interviewene gives <strong>og</strong>så eksempler på "dårligelandmænd". Som det fremgik af ovenståendeafsnit om omlæggertyper, karakteriseredes der engruppe af landmænd, hvis ho<strong>ved</strong>motiver for omlægningnærmest var, at "det var sidste chance førkonkurs". I det følgende vil denne gruppe af33
landmænd, som omlægger til økol<strong>og</strong>isk drift, bli<strong>ved</strong>iskuteret fra forskellige vinkler.En af de interviewede kvægbrugskonsulenter harden erfaring, at det måske ikke altid er "de bedstelandmænd" der lægger om. N<strong>og</strong>le landmænd kanhave fået udfordringer <strong>og</strong> "knæk". Den pågældendekonsulent har oplevet, at landmændene får et"løft" under omlægningen. Det gør de <strong>ved</strong> at læreaf deres egen praksis – som diskuteret ovenfor iforbindelse med "den økol<strong>og</strong>iske proces". De får<strong>og</strong>så mere tid <strong>og</strong> ro, i <strong>og</strong> med at de måske fårmere enkle stalde <strong>og</strong> fodringsprincipper, <strong>og</strong> delsfår de n<strong>og</strong>le faglige udfordringer:Konsulent I: … Han får simpelthen et skub bag, <strong>og</strong> siger,det det her skal simpelthen have en skalle … han har enanden holdning, når han går ind i det. Dem har vi <strong>og</strong>sån<strong>og</strong>le af, <strong>og</strong> det synes jeg er spændende, for ellers kunne degodt gå i stå, ikke, <strong>og</strong> køre sådan et almindeligt landbrug,men de synes egentlig, det kunne være meget sjovt at ændresig…"De fleste dyrlæger gav udtryk for sympati over forbestræbelser på at ville have en god dyrevelfærd isin besætning. En dyrlæge udtrykte det således, atdét, han respekterede <strong>ved</strong> den økol<strong>og</strong>iske driftsform,var, at "de ikke accepterede den mindste fællesnævner",<strong>og</strong> han påpegede risikoen <strong>ved</strong> at manlempede reglerne "for at få plads til flere". Flereandre gav imidlertid udtryk for betænkelighednetop over for den kendsgerning, at man efterderes opfattelse accepterede besætninger, hvordyrevelfærden ikke var specielt god. Der var såledesflere meningstilkendegivelser om, at n<strong>og</strong>lelandmænd måske skulle afvises som økol<strong>og</strong>er førde lagde om, det vil sige at der blev stillet n<strong>og</strong>lekrav om, hvorledes sundhedsniveauet skulle være ien besætning før den "fik lov til at lægge om".Der var stor enighed blandt de interviewede dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter om, at såfremt der eksisterede"dårlige økol<strong>og</strong>er", udgjorde det en meget storrisiko for at skabe tvivl om troværdigheden af denøkol<strong>og</strong>iske driftsform på trods af, at det var uretfærdigtover for de landmænd, som var dygtige,t<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>ien alvorligt <strong>og</strong> gjorde et godt driftsledermæssigtarbejde. Der var imidlertid ikke enighedom hvilke konsekvenser, det skulle have forde pågældende "dårlige økol<strong>og</strong>ers" fortsatte eksistenssom økol<strong>og</strong>er eller som landmænd. N<strong>og</strong>lemente, at de skulle have hjælp <strong>og</strong> støtte til at blivebedre. En af de interviewede kvægbrugskonsulentermente, at man kunne bruge økol<strong>og</strong>ien på atrette op på folk <strong>og</strong> gå i et nært samarbejde meddem, fordi man grundlæggende ikke skulle "tabefolk på gulvet". Andre mente, at reglerne skullestrammes, således at de ikke kunne være en del afdriftsformen, <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le mente, at de skulle "smidesud":"MV: Hvad skulle konsekvensen så være?Dyrlæge K: Altså, hvis jeg skal være meget barsk … så entømrer, der ikke kan slå søm i, han kan sgu ikke væretømrer. …. Det må man altså være så barsk at sige. Mankan ikke have en skolelærer, der ikke kan lide børn eller… det går bare ikke. Vi kan heller ikke have en driftsleder,der ikke kan se på dyr. Så må de luges ud."Dyrlæge J fremhæ<strong>ved</strong>e ligeledes behovet for at"stille krav til, at dyrevelfærden er i orden" <strong>ved</strong>omlægningen ud fra en antagelse om, at såfremtde ikke kan passe dyr før omlægningen, så kan denok heller ikke efter. I modsat fald "punktererman hele systemet".Som det fremgik af ovenstående , var der en delaf dyrlægerne, der tilsyneladende snakker megetmed deres klienter, <strong>og</strong>så om deres bevæggrundefor at omlægge til økol<strong>og</strong>isk drift. Men ikke alledyrlæger gik i dial<strong>og</strong> med de driftsledere, som deikke mente le<strong>ved</strong>e op til de økol<strong>og</strong>iske mål ellerregler. Dyrlæge J mente f.eks. ikke, at det var hansopgave at indlede en dial<strong>og</strong>, hvis en af de landmænd,han mente var en "dårlig driftsleder", besluttedesig for at lægge om til økol<strong>og</strong>isk drift:MV: Hvad kunne man så gøre, når de beslutter sig for atlægge om? Hvad gør I?Dyrlæge J: Vi slår 7 kors foran os. Nå, men det er et fritland, vi lever i.MV: Jamen, hvad går I ind <strong>og</strong> snakker med mennesketom, som står bag? Holder I dem op på et eller andet i endial<strong>og</strong>?Dyrlæge J: Jamen, det er dem, der er mindst til dial<strong>og</strong>. ….Ja, men jeg har da <strong>og</strong>så diskuteret det her med mange afdem, mange af dem vi kalder gode landmænd, at det erforkasteligt at de har dem i deres flok. Men de har jo ingenregler <strong>ved</strong>rørende dyreregler om etik. Det med græsningfremmer jo ikke dyrevelfærd som sådan.34
MV: De dårlige driftsledere, hvis du går i clinch med dem<strong>og</strong> siger, hvad du synes, hvad svarer de så? Hvad er deresopfattelse af dyrevelfærd, <strong>og</strong> deres målsætninger?Dyrlæge J: Jamen det har jeg ærlig talt ikke spurgt demom. Det er måske heller ikke min opgave.2.9.5 Forholdet til nabo <strong>og</strong> kolleger underomlægningenNaboernes "årvågenhed" i forhold til kollegersomlægning blev nævnt af flere, men de fleste udtalted<strong>og</strong> i denne forbindelse at "det ikke var såslemt nu som for 10 år siden" med hensyn til atblive "ugleset".Erfaringer med erfa-grupper var blandede. Et pardyrlæger fremhæ<strong>ved</strong>e værdien af, at de lokale økol<strong>og</strong>erforblev i erfa-grupper med både konventionelle<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske landmænd. Det forhindrede"kultdyrkelse" <strong>og</strong> fremmede dial<strong>og</strong>en mellemdriftsformerne sådan, at flere konventionelleeventuelt fik lyst til at lægge om. Andre talte fornødvendigheden i at nye omlæggere gik ind i erfagruppermed gamle økol<strong>og</strong>er for der<strong>ved</strong> at læresamt at få lov til at diskutere. En dyrlæge mente atdyrlæger helt naturligt kunne være med i erfagruppe-strukturen<strong>og</strong> der<strong>ved</strong> bringe sundhedsmæssigeforhold på banen i stedet for – som deter nu – at man <strong>og</strong>så her "køres ud på et sidespor".Andre beskrev, hvor meget erfa-grupperne betødi "den økol<strong>og</strong>iske proces", <strong>og</strong> at den internekommunikation mellem landmænd – især andreøkol<strong>og</strong>er i samme situation – betød meget. På enegn var der brugt ammetantesystemer gennem detseneste år, <strong>og</strong> dyrlægen dér tilskrev det erfagruppe-effekten:det skulle de alle sammen prøve.2.9.6 Økol<strong>og</strong>i, dyrevelfærd <strong>og</strong> landbrug idial<strong>og</strong> med forbrugerenBetænkeligheder over dyrevelfærden i den økol<strong>og</strong>iskebesætning blev ofte udtrykt i sammenhængmed troværdighed i forhold til forbrugere.Flere mente, at den gennemsnitlige forbruger haret "virkelighedsfjernt" eller "urealistisk" billede afdansk landbrug, <strong>og</strong> at skræmmebillederne af denkonventionelle produktion er overdrevne, samtidigmed at der bliver skabt fejlagtigt romantiskebilleder af den økol<strong>og</strong>iske besætning. Det blevfremhævet, at falske forestillinger på langt sigtikke kommer det økol<strong>og</strong>iske landbrug til gode, <strong>og</strong>at landmændene, de økol<strong>og</strong>iske bevægelser <strong>og</strong>eventuelt <strong>og</strong>så landbrugets samarbejdspartnereskulle arbejde mere udadvendt <strong>og</strong> tage diskussionenop i forbrugersammenhænge.Forbrugernes virkelighedsfjerne forhold til landbrug,økol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> dyrevelfærd giver ifølge n<strong>og</strong>le afde interviewede næring til "betænkelig markedsføring".Flere nævnte eksempler på, at det, der stårpå økol<strong>og</strong>iske mælkekartoner, ikke nødvendigviser forkert, men det kan foregive en forskel fra detkonventionelle landbrug, som er fordrejet. Hvisder f.eks. står at køerne er på græs om sommeren,antyder man indirekte, at det er de konventionellekøer ikke. Der er ikke krav om, at de skal væredet, men de fleste er det. Man gør gennem dennemarkedsføring skellet mellem de økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> dekonventionelle besætninger kunstigt stort.Der blev nævnt en række eksempler på dette"kunstige skel" mellem økol<strong>og</strong>er <strong>og</strong> konventionellelandmænd <strong>og</strong> produkter. Et af de nævnte eksemplerdrejede sig om læreb<strong>og</strong>sstof om landbrugi folkeskolen, hvor der var billeder af køermed kalve på blomstrende enge. I materiale somdette blev der givet udtryk for forestillinger om, atkøerne i små besætninger har det bedre end køernei store besætninger <strong>og</strong> at – i samme åndedrag –økol<strong>og</strong>iske besætninger er små. De interviewede,som berørte dette tema i deres interviews, brugteudtryk som "stokroseidyl" <strong>og</strong> "gadekærsromantik"blev nævnt. Det blev således <strong>og</strong>så nævnt, at n<strong>og</strong>leforbrugere per difinition opfattede "gårdbutikker"som "økol<strong>og</strong>iske", <strong>og</strong> at økol<strong>og</strong>i således nærmest<strong>og</strong>så repræsenterede alt, hvad der havde med"nærhed" <strong>og</strong> "kontakt til forbrugere" at gøre.Behovet for oplysning <strong>og</strong> diskussion om forventninger<strong>og</strong> faktiske tilstande blev fremhævet. Behovetomfattede således i meningstilkendegivelserneet behov for at oplyse landmændene omforbrugernes forventninger. Men det omfatter<strong>og</strong>så et behov for at oplyse forbrugerne om,35
hvordan dansk landbrug fungerer. Selv om besætningerneer store <strong>og</strong> kalvene ikke lever sammenmed deres mor hele mælkefodringstiden, så er detde vilkår, vi må producere under, <strong>og</strong> det er måske<strong>og</strong>så godt nok. Forbedringer må i hvert fald diskuteresud fra et realistisk billede af, hvordan detnuværende er.De fleste dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter følte, at de havdeen rolle i denne dial<strong>og</strong>. Enkelte mente ikke, atdet var deres opgave, som dyrlæge J sagde "… atfolk vil bedrages, det er folks eget ansvar", ligesom dyrlægeA mente, at "… jeg mener at det er økol<strong>og</strong>erneseget problem, hvordan de vil gøre med dokumentation overforforbrugerne, at forholdene er som forbrugerne tror at deer".Flere af de interviewede diskuterede, hvorledesdette påvirkede den enkelte landmand, <strong>og</strong> fremhæ<strong>ved</strong>e,at dette såvel som naboernes årvågenhed(omtalt ovenfor) var med til at "fremme processen",fordi hjertet skulle med hver gang man gikind i en diskussion med andre om det, <strong>og</strong> der varen bevidsthed om, at "… hvis nu en af jer falder udenfor<strong>og</strong> får en bemærkning, <strong>og</strong> der så bliver et ramaskrig iavisen <strong>og</strong> sådan n<strong>og</strong>et, så har I ødelagt det for jer selv, jeralle sammen". At naboerne kigger efter, hvad dersker, er ifølge flere medvirkende til, at man anstrengersig ekstra for, at det skal gå godt.Enkelte dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter fremhæ<strong>ved</strong>e denforandring, landmændene gennemgik under omlægningeni kraft af at omverdenens øjne så pådem på en anden måde, som f.eks. dyrlæge B: "…så er de jo lige pludselig fra at være n<strong>og</strong>le miljøsvin blevetn<strong>og</strong>en helte igen … men det er i hvert fald en ekstra gevinst,de får oveni, at de lige pludselig er heltene… ". DyrlægeD mente, at det er forkert, at forbrugernebehandler økol<strong>og</strong>erne som "kæledægger", men harfor lidt respekt for konventionelle landmænd, derer gode til at passe dyr - <strong>og</strong> efter hans meningbedre end økol<strong>og</strong>erne.2.9.7 Forventninger til økol<strong>og</strong>erne: de skalvære bedst!I forlængelse af at der ovenfor er beskrevet enbekymring <strong>og</strong> skuffelse hos n<strong>og</strong>le over, at de økol<strong>og</strong>iskebesætninger tilsyneladende ikke er markantforskellige fra konventionelle besætninger, er detrelevant at spørge, hvad der så skal til. Dyrlæge Jsvarer på dette: "Der skal det til, at de driver det somde allerbedste konventionelle, <strong>og</strong> at kal<strong>ved</strong>ødeligheden erunder nul <strong>og</strong> at yversundheden er i toppen <strong>og</strong> klovsundhedener i orden, <strong>og</strong> de har n<strong>og</strong>le velfungerende dyr, som strutteraf sundhed <strong>og</strong> er helt i orden".Samtidig var der <strong>og</strong>så flere som fremhæ<strong>ved</strong>e økol<strong>og</strong>ernesfornemste opgave som "at ændre helelandbruget", herunder at flytte grænser hos dekonventionelle.De fleste dyrlæger mente, at økol<strong>og</strong>erne genereltskal være foran på det dyrevelfærdsmæssige område:"… de skal være endnu mere økol<strong>og</strong>er. De skalgøre n<strong>og</strong>et mere for dyrevelfærden, <strong>og</strong> der skal være mereøkol<strong>og</strong>isk foder …".Flere dyrlæger fremhæ<strong>ved</strong>e, at det er "vanskeligtfor økol<strong>og</strong>erne at være bedst", idet der ifølge demikke er de store velfærdsmæssige problemer ikvægbruget generelt, <strong>og</strong> at kvægbruget er denproduktionsform, hvor dyrene tilgodeses mestsammenlignet med f.eks. fjerkræ- <strong>og</strong> svinebrug.Som udtrykt af dyrlæge L: "Jamen, jeg mener bestemtde økol<strong>og</strong>iske de lever op til det der med dyrevelfærd. Altsåder er n<strong>og</strong>en gang jeg synes, at deres stalde er for små, menaltså, man skal bare tænkte tilbage på, hvad de havde før,da de var bundet. Problemet er bare, at mange af de konventionellehar de samme forhold."2.10 Oplevelsen af de økol<strong>og</strong>iskeregler <strong>og</strong> administrationen afdem2.10.1 Reglerne: økol<strong>og</strong>iens ansigtEnkelte dyrlæger koncentrerede sig under interviewetmeget om reglerne <strong>og</strong> hvor l<strong>og</strong>iske ellerul<strong>og</strong>iske de var, set ud fra et fagligt synspunkt. Deillustrerede helt klart, at økol<strong>og</strong>iens ansigt udadtilvar reglerne, <strong>og</strong> det var det, de umiddelbart kunneforholde sig til.Der var modstridende opfattelser af, hvorvidtreglerne blev oplevet som fremmede fra landmændenesside. Ifølge n<strong>og</strong>le af de interviewede36
var der god forståelse for reglerne hos landmændene,<strong>og</strong> en deraf følgende oplevelse af at landmændenesagtens kunne forstå motivationen bagreglerne, <strong>og</strong> dermed forsvare dem overfor andre.Andre ople<strong>ved</strong>e, at landmændene stod spørgendeover for reglerne <strong>og</strong> havde svært <strong>ved</strong> at se l<strong>og</strong>ikkeni dem. Et par dyrlæger havde oplevet, atlandmændene "udfordrede" reglerne; således havdeen dyrlæge hørt, at en nyomlægger havde hentetantiparasittære midler i den lokale foderstofhandel,men da han så sagde til dem at det skullede altså hente et andet sted, hvis de ikke ville "opdages",for folk vidste, at de var økol<strong>og</strong>er, såtænkte de sig om en anden gang. Dyrlæge D havdeoplevet økol<strong>og</strong>er som "… hele tiden udfordrerregelsættet, <strong>og</strong>så over for os, <strong>og</strong> som du hele tiden skal holdepå sporet, <strong>og</strong> som du hele tiden skal fortælle: hør kammerat,du er altså økol<strong>og</strong>."Forholdet til denne "fremmedhed" eller følelse affremmedhed vil det være relevant at diskutere ilyset af, hvor mange erfaringer man har haft meddriftsformen, <strong>og</strong> hvorvidt man har været i berøringmed den bag<strong>ved</strong>liggende målsætning for denøkol<strong>og</strong>iske produktionsform. Dyrlæge A mente,at reglerne <strong>og</strong> papirarbejdet skræmte n<strong>og</strong>le landmændvæk fra at omlægge til økol<strong>og</strong>isk drift. Someksempel nævnte han, at folk med gode avlsbesætningerf.eks. afholdt sig fra at omlægge, fordiman ikke må ægtransplantere. Dette fandt hanmeningsløst, idet der ifølge ham ikke er dokumentationfor, at det skulle være dyrevelfærdsmæssigtbetænkeligt.2.10.2 Reglerne lever ikke op til målsætningenFlere dyrlæger udtrykte sympati for de ideer, somlå bag reglerne, men mente bare at reglerne i n<strong>og</strong>letilfælde var "misforståede" eller "ufornuftige"<strong>og</strong>så i forhold til ideerne bag:Dyrlæge N: "… Jeg synes, at langt de flest af reglerne haren god bagtanke <strong>og</strong> skubber i den rigtige retning.MV: Når du siger "langt de fleste", hvad mener du så?Dyrlæge N: Jamen altså, det med småkalvene, det skullevære formuleret på en måde, så man kan bruge dem på enfornuftig måde. Det er ikke fornuftigt, at de skal ud sidstpå sommeren.MV: Men bagtanken er stadig god nok?Dyrlæge N: Ja. Det er bare misforstået …Som en løsning på dette foresl<strong>og</strong> n<strong>og</strong>le af dyrlægerneforskellige former for "individuel/gårdspecifikramme" for besætningen, således at detblev udspecificeret, hvordan <strong>og</strong> hvorfor økol<strong>og</strong>ienblev "brugt" på lige præcis denne måde i dennebesætning.2.10.3 Kontrol <strong>ved</strong> dyrlægen?De fleste interviewede kom ind på kontrollen afde økol<strong>og</strong>iske besætninger <strong>og</strong> udtrykte stor frustrationover, hvad der blev godkendt, <strong>og</strong> hvordandet blev bedømt. Det var meget vanskeligt at rådgiveom f.eks. mængden af strøelse, for de havdeoplevet stor divergens mellem kontrollører medhensyn til, hvordan strøelsesmængden blev vurderet.Enkelte dyrlæger mente, at det var dyrlæger, derburde kontrollere besætningen. Det kunne væredyrlæger fra Veterinærdirektoratet, men et par afde interviewede dyrlæger mente ikke, at der varn<strong>og</strong>et væsentligt problem i, at de som praktiserendedyrlæger i de pågældende besætninger skullegå ind <strong>og</strong> kontrollere. De sidestillede det medeksempel SPF-besætninger, hvor de <strong>og</strong>så havde enkontrolfunktion.De fleste dyrlæger t<strong>og</strong> imidlertid meget kraftigafstand fra muligheden for at skulle fungere somkontrolinstans. Det ville give n<strong>og</strong>le ubehageligekonflikter i forhold til tillid <strong>og</strong> hvordan man blevbrugt. Den gennemførte kontrol vil være forskellig,<strong>og</strong> det ville ikke være en troværdig <strong>og</strong> uvildigkontrol. Hvorvidt f.eks. rådgivningsrapporterskulle være tilgængelige i en kontrolsituation var etandet spørgsmål, <strong>og</strong> de fleste kunne godt se fornufteni at bringe aspekter <strong>og</strong> tiltag fra "dagligdagen"ind i en vurdering af besætningen i forbindelsemed en årlig kontrol.37
2.11 Tanker om fremtiden2.11.1 Hvordan vil det økol<strong>og</strong>iske landbrugudvikle sig?På spørgsmål om hvor den økol<strong>og</strong>iske bevægelseer på vej hen, svarede langt størstedelen i retningaf "flere besætninger", "flere nuancer inden forbevægelsen" <strong>og</strong> en generelt øget produktion, sådansom konsulent I: … der kommer flere, mangeflere, <strong>og</strong> store besætninger. Det er det mest naturlige indenfor kvæg. De bliver mere <strong>og</strong> mere økol<strong>og</strong>er, <strong>og</strong> det kunnevære, at der kom flere grupper af økol<strong>og</strong>er … ", dersåledes <strong>og</strong>så giver udtryk for, at de bliver "mere<strong>og</strong> mere økol<strong>og</strong>er". Med dette menes der at de ihøjere <strong>og</strong> højere grad får "hjertet med" <strong>og</strong> udviklerdriftsformen, blandt andet hen mod bedredyrevelfærd.Enkelte dyrlæger mente, at de konventionelle bedriftervil udvikle sig mere <strong>og</strong> mere i retning afden nuværende økol<strong>og</strong>iske driftsform, således atden måske vil blive "opslugt" i en generelt megetmere grøn bevægelse. De tolkede det således, atøkol<strong>og</strong>erne havde en "lokomotiveffekt" på deøvrige produktionsformer. En enkelt dyrlæge –dyrlæge J - troede slet ikke på økol<strong>og</strong>ien: "… jeg erikke sikker på, at de vil overleve, for jeg mener, de lever påen illusion".De fleste af de interviewede mente at udviklingenaf den økol<strong>og</strong>iske bevægelse forudsætter en stadigbevidstgørelse <strong>og</strong> bevidsthed om vigtigheden i atholde eksempelvis sundhedsniveauet højt, luge udi "de uheldige sider af den økol<strong>og</strong>iske bevægelse",samt en sikring af en øget dial<strong>og</strong> med omgivelserne.Ud over en udvikling henimod flere besætninger,var der generelt stor enighed om at der ville skeen generel udvikling hen imod større besætninger<strong>og</strong> mere "moderne" besætninger. Anskaffelse afmalkerobot blev nævnt <strong>og</strong> diskuteret i denne forbindelseaf enkelte, der havde erfaringer meddem, som et bud på "teknol<strong>og</strong>i i økol<strong>og</strong>ien".2.11.2 Nye avlsmålEnkelte af dyrlægerne <strong>og</strong> konsulenterne kommerind på behovet for at tænke nyt <strong>og</strong> anderledes i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger. Dyrlæge B har såledesdiskuteret målet om "højere livstidsydelse" medn<strong>og</strong>le af sine økol<strong>og</strong>er. Han finder tanken god,men der er konflikter i forhold til f.eks., at det erde samme køer, som får yverbetændelser år efterår, <strong>og</strong> dem skal man have ud af besætningen.Konsulent G <strong>og</strong> P nævnte <strong>og</strong>så muligheden fornye avlsmål <strong>og</strong> for at fremavle køer, som var specieltrobuste til at klare tilværelsen som "økol<strong>og</strong>iskekøer": stærke ben, robust yver osv.2.11.3 Ansvaret for at komme videreN<strong>og</strong>le af de interviewede pålægger i varierendeomfang myndigheder <strong>og</strong> politiske systemer ansvaretfor, at den økol<strong>og</strong>iske driftsform udvikler sigvidere i fremtiden. Få mener, at det er et politiskansvar at sikre, at driftsformen udvikler sig. Detvæsentlige er ikke om den udvikler sig, menHVORDAN den udvikler sig. Som eksempel pådette nævner dyrlæge K for eksempel regelgivningenomkring overgangsordninger: at man politiskkan stille n<strong>og</strong>le skrappere krav til udviklingen,men med overgangsordninger gøre driftsformenmere attraktiv. På den måde får folk tid til at fåslidt det gamle ned <strong>og</strong> bygge nyt, <strong>og</strong> de mennesker,som ikke er tiltrukket af nye driftsformer, fårtid til at overveje, om de vil glide over i et andeterhverv eller på hvilke præmisser, de vil fortsætte.En del af de interviewede fremhæver – <strong>og</strong>så selvomde tildeler politiske systemer <strong>og</strong> forbrugereansvar – at det først <strong>og</strong> fremmest er de økol<strong>og</strong>iskelandmænds egen opgave at udvikle økol<strong>og</strong>ien. Dehar driftsformen som en del af deres identitet, <strong>og</strong>et af deres væsentlige kendetegn er netop, at detør gå foran andre:Dyrlæge K: Det synes jeg er n<strong>og</strong>et af det, der er så specieltfor den økol<strong>og</strong>iske produktion, at de pålægger sig selv n<strong>og</strong>lestrengere krav, <strong>og</strong>så strengere end lovgivningen, <strong>og</strong> derfor erdet i vid udstrækning op til dem selv.Konsulent G mener <strong>og</strong>så, at udviklingen vil skeude hos landmanden: "…Det er n<strong>og</strong>et, der opstår udehos landmanden <strong>og</strong> hos de folk, der har sådan n<strong>og</strong>le tanker<strong>og</strong> ideer <strong>og</strong> laver gårdbutikker…".Ansvaret for at komme videre kædes <strong>og</strong>så sammenmed økol<strong>og</strong>ernes evne til at finde <strong>og</strong> bibe-38
holde fælles linier. Hvis der opstår splittelse – somflere frygter – så vil troværdigheden smuldre <strong>og</strong>økol<strong>og</strong>ernes indflydelse på driftsformen vil blivemindre, ud fra en argumentation om at der i såfald vil blive grebet ind udefra. Økol<strong>og</strong>ernes ansvarfor at komme videre indeholder således <strong>og</strong>sået ansvar for at holde bevægelsen samlet.2.12 Historien om omlægningsprocessenDen følgende sammenfatning vil tage udgangspunkti figur 2.1 <strong>og</strong> gå på tværs af de beskrevnetemaer i afsnit 2.5. Formålet med denne struktur<strong>og</strong> fremlæggelse er så at sige at skabe en rød tråd iinterviewenes mange udsagn <strong>og</strong> temaer, <strong>og</strong> søgeen forståelse som er direkte relateret til udgangspunkternefor <strong>og</strong> processen i omlægningen. Gennemgangenvil blive kortfattet, <strong>og</strong> der henvises tilovenstående tematiserede afsnit for at forstå diskussionenom enkelte temaer.2.12.1 Dyrlægen <strong>og</strong> konsulentens forudsætninger(kerne 1)Dyrlægens <strong>og</strong> konsulentens forudsætninger forsamarbejde med landmænd drejer sig om deresfaglige identitet <strong>og</strong> dét, som de betragter somderes arbejde <strong>og</strong> rolle i forhold til den enkeltegård, <strong>og</strong> i et samarbejde med andre fagfolk indenfor den enkelte besætning. Forudsætninger for atgå ind i et arbejde <strong>og</strong> samarbejde i en besætning –inklusive en økol<strong>og</strong>isk besætning – fremhæves pån<strong>og</strong>le punkter af de interviewede selv. Det drejersig i ho<strong>ved</strong>træk om engagement, at tage udfordringerop, evne <strong>og</strong> vilje til at gå i dial<strong>og</strong>. Derudovernævnes i varierende grad en decideret videnom den økol<strong>og</strong>iske driftsform, som flere af deinterviewede finder dårligt formidlet.2.12.2 Den økol<strong>og</strong>iske landmands forudsætninger(kerne 2)Landmandens baggrund <strong>og</strong> ønsker med sit landbrugberøres forholdsvis lidt i dette kapitel, eftersomoplevelsen ses gennem dyrlægens <strong>og</strong> konsulentens"briller". Der henvises derfor til kapitel 3for opnåelse af en forståelse af landmandensgrundlæggende forudsætninger – inklusive motivationer– for at drive landbrug <strong>og</strong> omlægge tiløkol<strong>og</strong>isk drift. Blandt elementer, som dyrlægerne<strong>og</strong> konsulenterne lægger vægt på <strong>og</strong> berører i disseinterviews, kan nævnes "landmandskab", atman "ikke lader n<strong>og</strong>et ugjort", er glad for sine dyr<strong>og</strong> forstår at skabe harmoni <strong>og</strong> sammenhæng indenfor bedriftens rammer. Det skal understreges,at dettte kan gøres på mange måde!2.12.3 Samarbejdet mellem landmand <strong>og</strong>rådgivere (kerne 3)Interessen for samt art <strong>og</strong> mængde af samarbejdetmellem landmand <strong>og</strong> rådgivere vil selvsagt værebestemt af begges/alles forudsætninger, herunderindstilling til hinandens <strong>og</strong> egen indsats. Samarbejdetvil typisk <strong>og</strong>så være afhængigt af fællesindstilling til for eksempel hvad der kan betragtessom "god dyrevelfærd", <strong>og</strong> det vil <strong>og</strong>så være influeretaf gensidig tillid <strong>og</strong> rådgiverens fleksibilitet<strong>og</strong> evne til at lytte <strong>og</strong> sætte sig ind i, hvad der ønskes.2.12.4 Beslutningen om omlægning tages(kerne 4)Økonomi blev nævnt som en primær årsag eller"igangsættende motivation" af mange dyrlæger <strong>og</strong>konsulenter. Mange af de interviewede dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter grupperede de økol<strong>og</strong>iske landmændi "ældre idealister/ideol<strong>og</strong>er" <strong>og</strong> "nye økol<strong>og</strong>er"(som <strong>og</strong>så blev kaldt "økonomiøkol<strong>og</strong>er"eller "industriøkol<strong>og</strong>er"), familiebrugere <strong>og</strong> n<strong>og</strong>le,der så det som deres sidste udvej. De nævnte, atn<strong>og</strong>le var <strong>ved</strong> at tage springet til omlægning, fordide planlagde en ny stald <strong>og</strong> eventuelt gerne villeudvide besætningen. Enkelte nævnte udfordringensamt en stigende væmmelse over de nuværendeproduktionsformer som motiverende tilomlægning. Kendetegnende for stort set alle deinterviewede var, at de tillagde den økonomiskemotivation stor vægt i begyndelsen <strong>og</strong> i selve beslutningenom omlægning.39
2. Landmandensforudsætninger3. Samarbejde4. "N<strong>og</strong>et" sker>>beslutning omomlægning5. Handling 7. Praksis <strong>og</strong>konsekvenseraf praksis9. Oplevelse10. Identificering+ tilpasning+ handling1. Dyrlægens/konsulentensforudsætninger6. Opfatterforandring8. Handling<strong>og</strong> påvirketsamarbejde11. Oplevelse(egen <strong>og</strong> andres)+ egen bevægelse/identificeringFigur 2.1Illustration af hvorledes dyrlægernes <strong>og</strong> konsulenternes betragtninger af den økol<strong>og</strong>iskebesætning gennem omlægning <strong>og</strong> daglig drift kan forstås i en mere historiepræget <strong>og</strong> delviskronol<strong>og</strong>isk sammenhæng. Illustrationen er en tilpasning af en såkaldt paradigmatiskmodel, som kan anvendes i en grounded theory analyse af kvalitative interviews. Kasserne1, 6, 8 <strong>og</strong> 11 omhandler samarbejdspartnerens (dyrlægens eller konsulentens) rolle <strong>og</strong>oplevelse i omlægningsprocessen.2.12.5 Handling: de første trin i omlægningen(kerne 5)Efter beslutningen om omlægning skal der "handles",det vil sige at n<strong>og</strong>le rutiner <strong>og</strong> strategier indenfor den enkelte bedrift skal ændres. Den økol<strong>og</strong>iskelandmand "rulles" indledningsvis ind i enproces med papirarbejde, ansøgninger, planer <strong>og</strong>regelsætning, som – set udefra – virker umiddelbartuoverskueligt <strong>og</strong> dominerende i forhold til depraktiske forhold. Parallelt med dette aspekt etablereskontakt til kolleger i samme situation <strong>og</strong> – iførste omgang med henblik på at imødekommeregler – igangsættes en række ændringer inden forbedriften.2.12.6 Samarbejdspartnernes opfattelse afforandring (kerne 6)Samarbejdspartnerne omkring besætningen giverudtryk for, at de oplever en varierende grad afforandring. De oplever ikke umiddelbart en forandringi besætningen eller besætningsrelaterederutiner, men opfatter en optagethed af forandringerpå flere planer. Optagetheden drejer sig i denførste fase en del om regler samt en koncentrationom at få markplanlægningen i orden. Forandringernei besætningen tilskrives af mange af deinterviewede ikke "omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift" ,men snarere bygning af ny stald, ændringer i foderrationeneller græsningsstrategier. Samarbejdspartnernesopfattelse af forandring som en del af"omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift" forekommer derformere eller mindre diffus.2.12.7 Praksis <strong>og</strong> konsekvenser af egen praksis(kerne 7)I forlængelse af en tankegang om gensidig påvirkningmellem "tanker" <strong>og</strong> "praksis" vil en rækkehandlinger uvilkårligt blive påvirket af denbegyndende omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift. Samtidigfremhæves der af flere rådgivere (dyrlæger <strong>og</strong>konsulenter), som har været i tæt kontakt med enrække økol<strong>og</strong>iske besætninger, at den mere ellermindre "udefra bestemte praksis" har stor betyd-40
ning for selvtillid <strong>og</strong> videre tanker. Dét, at manforandrer praksis – mere eller mindre med "tilbageholdtåndedræt", forid man er spændt på at se,om det nu vil gå – <strong>og</strong> efterfølgende ser, at mankan få det til at fungere i praksis nævnes som enfaktor, der påvirker "landmandsstoltheden"væsentligt.2.12.8 Handling <strong>og</strong> påvirket samarbejde(kerne 8)Samarbejdspartnerne oplever, ser <strong>og</strong> reflekterertydeligvis meget forskelligt over eventuelle forandringereller mangel på forandringer i besætningen.Hvorledes samarbejdet påvirkes af landmandensomlægning afhænger i høj grad af art <strong>og</strong>grad af samarbejde inden den påbegyndte omlægningsamt den gensidige respekt, tillid <strong>og</strong> lydhørhed.Det afhænger tydeligvis <strong>og</strong>så af dyrlægens/konsulentenstidligere erfaringer <strong>og</strong> fortrolighedmed driftsformen. Med baggrund i de gennemførteinterviews tegner der sig en linie, såledesat den eller de første besætninger, som lægger omtil økol<strong>og</strong>isk drift inden for et praksis- eller rådgivningsområdevil virke fremmede <strong>og</strong> vække endel usikkerhed <strong>og</strong> stille ekstra krav. Reglerne virkerdominerende, <strong>og</strong>så i dial<strong>og</strong>en mellem dyrlæge <strong>og</strong>landmand. Dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter i områdermed mange økol<strong>og</strong>iske besætninger <strong>og</strong>/eller omlæggeregiver derimod tydeligt udtryk for "typiskemønstre" <strong>og</strong> fortrolighed med de problemstillinger,der er kendetegnende i denne omlægningsproces.Det gør ikke nødvendigvis samarbejdetmed den enkelte landmand mindre kompliceret:samarbejdet med den enkelte landmand synesstadig afhængigt af tonen <strong>og</strong> forståelsen mellemham/hende <strong>og</strong> samarbejdspartnere.2.12.9 Landmandens oplevelse af omlægning<strong>og</strong> samarbejdspartnere (kerne 9)Der henvises til kapitel 3 for at få en mere samletbeskrivelse af landmandens egen version af, hvorledessamarbejdet omkring besætningen opleves<strong>og</strong> udvikler sig. Som det fremgår af disse interviews,opsøger <strong>og</strong> efterspørger de økol<strong>og</strong>iskelandmænd i varierende grad faglig viden til brug iomlægningsprocessen. Flere dyrlæger påpegersvagheden i, at det veterinærfaglige aspekt <strong>ved</strong>omlægningen kun kommer ind, hvis landmandenselv er opmærksom på, hvad omlægningen betyderi <strong>og</strong> for besætningen, <strong>og</strong> at der er en fagligkapacitet at trække på. Det beskrives, at omlægningenforegår udramatisk i n<strong>og</strong>le besætninger, <strong>og</strong>det kan med baggrund i interviewene fremføres,at velforberedte besætninger eventuelt med etgodt samarbejde omkring gården <strong>og</strong>/eller erfarneeller ligestillede kolleger tilsyneladende klarer siggennem omlægningen med forholdsvis få problemer.I andre tilfælde opleves omlægningen sommeget tumultagtig, <strong>og</strong> <strong>ved</strong> nærmere indkredsningaf denne tumult kan der henvises til to væsentligefaktorer: mange ændringer på én gang (væsentligststald <strong>og</strong> besætningsstørrelse) samt at man tilsyneladendeikke er forberedt på, at besætningen foren periode befinder sig i en tilstand "uden sikkerhedsnet".At man er så mangelfuldt forberedtskyldes ifølge de interviewede dyrlæger om denmyte, at økol<strong>og</strong>iske dyr ikke bliver syge <strong>og</strong> andreforestillinger, som viser sig ikke at holde stik i detaktuelle tilfælde.2.12.10 Identificering, tilpasning <strong>og</strong> handling(kerne 10)Oplevelsen af praksis <strong>og</strong> samarbejde omkringbesætningen fører på længere sigt til en mere stabiltilpasning af rutiner <strong>og</strong> handlinger samtidigmed, at forholdet til den økol<strong>og</strong>iske driftsform istigende grad bliver rettet fra selve reglerne <strong>og</strong>mere mod de økol<strong>og</strong>iske målsætninger samt denaktuelle praksis på den enkelte bedrift. Som et ledi dette forløb inddrages ifølge flere af de interviewede<strong>og</strong>så husholdning, familiemønster <strong>og</strong>kontaktflader (f.eks. til ERFA-grupper), <strong>og</strong> derudvikles en "stolthed over det opnåede". Reglerneopleves således i mindre <strong>og</strong> mindre omfang som"fremmede", <strong>og</strong> der oparbejdes en selvstændighedhos landmanden i forhold til reglerne: landmandentager i højere <strong>og</strong> højere grad stilling ud fra enbasal forståelse af målene for den økol<strong>og</strong>iske bedrift<strong>og</strong> spørger i mindre grad til, hvorledes "reglerneskal forstås".41
2.12.11 Samarbejdspartnernes respons: identificering,oplevelse <strong>og</strong> fortsat handling(kerne 11)Oplevelsen af i mindre grad at stå fremmed overfor f.eks. regler for den økol<strong>og</strong>iske driftsform gørsig <strong>og</strong>så gældende hos besætningens samarbejdspartnere,som i stigende omfang forstår at tagestilling ud fra en selvstændig forståelse af økol<strong>og</strong>iensmålsætninger frem for en "fremmeds forholdensig til reglerne alene". Hvorvidt denneforståelse opnås eller ej, beror i høj grad på denenkelte dyrlæges/konsulent evne, vilje <strong>og</strong> interessefor at gå i dial<strong>og</strong> med landmanden. Det må tagesfor givet, at den mest konstruktive dial<strong>og</strong> med <strong>og</strong>rådgivning af de økol<strong>og</strong>iske landmænd opnås, nårder kan kommunikeres "inden for en forståelse"frem for mellem to mennesker, hvoraf det enehar en forståelse af n<strong>og</strong>le grundlæggende mål fordriftsformen, som det andet ikke deler.2.13 Afsluttende kommentarer2.13.1 Interviewene indeholder både erfaringer<strong>og</strong> holdninger i en vekselvirkningI det ovenstående fremlagde jeg resultaterne af enrække interviews med dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter<strong>ved</strong>rørende omlægning til økol<strong>og</strong>isk produktion.Forud for en diskussion af selve temaerne vil jegindledningsvis diskutere, hvorledes disse resultaterkan forstås.ErfaringHandlingUreflekteretHoldningOplevelseReflekteretFigur 2.2Der er en vekselvirkning mellem erfaringer – både udførte handlinger <strong>og</strong> "modtagne"oplevelser – <strong>og</strong> reflekterede såvel som ureflekterede holdninger. Det ervigtigt at gøre sig klart, at disse interviews indeholder alle fire elementer i denneindbyrdes vekselvirkning.Der er ingen tvivl om, at dyrlæger <strong>og</strong> konsulentergiver udtryk både for erfaringer, som de har haft ien række besætninger, <strong>og</strong> holdninger til den økol<strong>og</strong>iskedriftsform. Som illustreret i figur 2.2 arbejdervi således med en vekselvirkning mellemholdninger <strong>og</strong> erfaringer. Erfaringer kan indhentesbåde gennem handlinger, hvor man selv eraktiv, <strong>og</strong> gennem oplevelser, som man passivt fårserveret. Uanset om éns erfaringer er passivt elleraktivt tilvejebragt, vil de være under indflydelse afde holdninger, man har, <strong>og</strong> som kan være enforudindtagethed af forskellig art. Man kan foreksempel på forhånd være positivt eller negativtindstillet over for økol<strong>og</strong>isk landbrug. Omvendtvil erfaringerne – interaktionen mellem handlinger<strong>og</strong> oplevelser – præge <strong>og</strong> ændre holdninger tildriftsformen både i de ople<strong>ved</strong>e former <strong>og</strong> generelt.Holdningerne kan være reflekterede, hvilketvil sige at man har tænkt over dem <strong>og</strong> gjort demeksplicitte, således at man kan sætte ord på. Dekan <strong>og</strong>så være ureflekterede <strong>og</strong> dermed befindesig på et mere "ubevidst" plan. Når en dyrlægesåledes på spørgsmål om hvordan han havde oplevetde økol<strong>og</strong>er, som han har i sin klientkreds,<strong>og</strong> der som svar herpå blev svaret, at "det var forskelligt,men det var ikke sådan n<strong>og</strong>et med hønsestrik", er42
det således berettiget at reflektere over, hvorledesden pågældende dyrlæge har oplevet et sammenstødmed en idé om hvordan økol<strong>og</strong>er er ("sådann<strong>og</strong>en med hønsestrik") <strong>og</strong> så den erfarede virkelighed:"sådan er de slet ikke". Hvor langt denpågældende dyrlæge så var nået i sit svar på"hvordan var de så?" diskuteres ikke yderligereher. Formålet med eksemplet var at illustrerehvorledes man kan karakterisere et begreb eller –som her "en gruppe af mennesker" som "hvad detikke er" . Det kan vise et interessant møde mellemen forudindtagethed <strong>og</strong> en erfaring.Det er relevant at diskutere konsekvenserne afdenne "sammenblanding" for undersøgelsensresultater <strong>og</strong> konklusion. I denne forbindelse børman holde sig arten af disse (resultater <strong>og</strong> konklusion)for øje. Som anført i sammenfatningen iform af historien om omlægning (afsnit 2.6) harvi at gøre med en beskrivelse <strong>og</strong> analyse af n<strong>og</strong>lesamarbejdspartneres oplevelse af en proces somho<strong>ved</strong>sageligt gennemleves af andre mennesker.Figur 2.1 illustrerer disse elementers indbyrdes <strong>og</strong>umiddelbare sammenhængende udfra et merekronol<strong>og</strong>isk perspektiv. Den egentlige vekselvirkningmellem dem er af "historisk" art <strong>og</strong> vanskeligat udrede: vores udgangspunkt i et interview erdér hvor de enkelte interviewpersoner står i denstund, hvor de bliver interviewet, <strong>og</strong> vi kan kungengive <strong>og</strong> diskutere den bevægelse de selv erbevidste om, altså den reflekterede holdning <strong>og</strong> deerfaringer, de er sig bevidst. Formålet med undersøgelsener at vinkle <strong>og</strong> perspektivere omlægningsprocessenmed udgangspunkt i de le<strong>ved</strong>eerfaringer. En del af analysen <strong>og</strong> den efterfølgendediskussion må derfor nødvendigvis indeholdeet forsøg på spaltning <strong>og</strong> synliggørelse af sammenhængenmellem holdning <strong>og</strong> handling/erfaring.2.13.2 Valget af interviewpersonerSelve valget af interviewpersoner kan <strong>og</strong>så lede tiln<strong>og</strong>le tolkninger, som bør overvejes kritisk. Somdet er fremgået af en række af de fremlagte udsagnfra dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter, giver konsulenternesåledes ikke udtryk for forvirring over reglerne,<strong>og</strong> de giver tilsyneladende udtryk for at være"fortrolig med" den økol<strong>og</strong>iske driftsform. Desynes kort sagt at have taget målene for driftsformentil sig. Dyrlægerne er generelt mere "br<strong>og</strong>ede"i deres forståelse <strong>og</strong> accept af <strong>og</strong> forhold tilden økol<strong>og</strong>iske driftsform <strong>og</strong> de landmænd, dereksisterer inden for den. Det er vigtigt ikke atoverfortolke dette som en "generel forskel mellemkonsulenter <strong>og</strong> dyrlæger" i deres forhold til økol<strong>og</strong>iskebesætninger. Konsulenterne var udvalgtblandt n<strong>og</strong>le, som havde mange erfaringer i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger. De må således <strong>og</strong>så vurderesat være fortrolige med mål, regler <strong>og</strong> praksissamt at have en bred erfaring i forskellige typerøkol<strong>og</strong>iske besætninger. Dyrlægerne var udvalgtblandt n<strong>og</strong>le, der havde markeret sig i debatten,enten i landbrugspressen eller <strong>ved</strong> møder. N<strong>og</strong>leaf dem havde erfaringer med ganske få omlæggere<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske besætninger. De var ikke fortroligemed målene, stod "udenfor" <strong>og</strong> havde svært<strong>ved</strong> at forstå n<strong>og</strong>le af reglerne. De havde endvidereofte markeret sig for at udtrykke skepsis overforden økol<strong>og</strong>iske driftsform.Det personlige forhold mellem landmænd <strong>og</strong> dyrlægervar det centrale udgangspunkt for mange afde fremsatte erfaringer <strong>og</strong> synspunkter. Hvilkelandmænd der havde valgt omlægning i et praksisområdeville naturligt påvirke den pågældendedyrlæges holdning til økol<strong>og</strong>iske besætninger. Enperspektivering, hvor man søger at sammenkædeerfaringer med baggrund, skaber en forståelse afdette samspil.Dyrlægen <strong>og</strong> konsulenten har d<strong>og</strong> ikke destomindre to forskellige indfaldsvinkler til besætningen,som må kunne bruges konstruktivt i et samarbejde.Konsulenten kommer i besætningenfærre gange om året, men på længere besøg <strong>og</strong> fårofte lejlighed til at diskutere n<strong>og</strong>le grundlæggende<strong>og</strong> overordnede mål igennem med landmanden.Målet for konsulentens virke i besætningen er atlægge overordnede strategier. Dyrlægen kommersom regel oftere i besætningen, <strong>og</strong> i højere grad iforbindelse med akutte tilkald til sygdomstilfælde.Dyrlægen ser mange ting bag kulisserne, i dagligdagen<strong>og</strong> når tingene er sat på spidsen, <strong>og</strong> blivertilkaldt til "det, der går galt". Selv om dyrlægenevt. er involveret i sundhedsrådgivning, formodesdenne tilgangsvinkel – at de under huden har enfornemmelse af den pågældende landmands43
tærskler <strong>og</strong> holdninger – at præge holdningen tilden enkelte landmand væsentligt. Det er vigtigt atvære bevidst om dette under læsningen af detfølgende.2.13.3 Centrale spørgsmål, som kan rejses påbaggrund af intervieweneI det følgende gøres et forsøg på ganske kort atrejse n<strong>og</strong>le af de centrale spørgsmål, som resultaterne<strong>og</strong> den ovenstående fremlæggelse <strong>og</strong> diskussionaf de gennemførte interviews leder fremimod. De enkelte punkter er således ikke nødvendigvisdokumenteret med baggrund i data, men erudtryk for overvejelser som dataindsamling <strong>og</strong>bearbejdning har ført frem imod.a) Splittelse mellem økol<strong>og</strong>er. Det er relevant <strong>og</strong>vigtigt at perspektivere en eventuel splittelsemellem økol<strong>og</strong>er inden for den økol<strong>og</strong>iske bevægelse.Flere af dyrlægerne fremhæ<strong>ved</strong>e densom et potentielt problem <strong>og</strong> en kilde til utroværdighedi forhold til den økol<strong>og</strong>iske produktion.Det kan ikke udelukkes, at et skel mellem"gamle <strong>og</strong> nye" måske kan tilskrives de enkeltesplacering i "processen": helt nye økol<strong>og</strong>ervil gøre modstand mod at blive "hvirvlet" ind igamle diskussioner, <strong>og</strong> de har travlt nok med atfinde deres egne ben <strong>og</strong> få den nødvendigeselvtillid. Omvendt vil "gamle økol<strong>og</strong>er" meden vis skepsis betragte en gruppe omlæggere,der i antal udgør langt flere end hele gruppenaf "gamle økol<strong>og</strong>er".b. Kriterier for medicinsk behandling. Kriterierne formedicinsk behandling er et glimrende eksempelpå et område, hvor både landmænd <strong>og</strong> dyrlægerformodes at have ændret sig meget gennemde seneste år. I diskussionen om den økol<strong>og</strong>iskedriftsform har der været fokuseret forholdsvisensidigt på landmandens behandlingskriterier<strong>og</strong> ændringer i disse. Mange dyrlægerhar imidlertid <strong>og</strong>så ændret holdning <strong>og</strong>praksis gennem de seneste år, ligesom anbefalingerf.eks. ændres (bl.a. udtrykt <strong>ved</strong> et nordiskmøde <strong>ved</strong>r. mastitis i januar 1997: "Is antibioticsin mastitis therapy out?"). N<strong>og</strong>le dyrlægerhilser det – som det fremgår af interviewene -velkommen, at en gruppe landmænd forholdersig kritisk til <strong>medicinanvendelse</strong>. N<strong>og</strong>le dyrlægermener endvidere, at dyrlægerne genereltgennem en årrække har følt stigende bekymring<strong>og</strong> irritation over den megen fokus påmedicin. Denne bekymring <strong>og</strong> irritation omfatter<strong>og</strong>så det stigende forbrug af antibiotika <strong>og</strong>øgede krav fra landmandsside om selv at måttebehandle <strong>og</strong>/eller få udleveret medicin. Diskussionenom behandlingskriterier <strong>og</strong> anvendelseaf veterinære lægemidler er således tætrelateret til diskussionen om dyrlægens rolle iden økol<strong>og</strong>iske besætning. Undersøgelsens"øjebliksbillede-karakter" illustreres tydeligt: vier på et givet sted i en udvikling, <strong>og</strong> der er fortsatbevægelse på området.c) Anerkendelse af "særlighed"? Der tegner sig ettilsyneladende dilemma: vi forventer n<strong>og</strong>et"særligt", men måske helt uden at ville anerkende"særlighed". De interviewede landmænd<strong>og</strong> dyrlæger mærker ikke en umiddelbar forskelpå at træde ind i en økol<strong>og</strong>isk besætning, hverkeni forhold til en konventionel besætning elleri forhold til "samme besætning før omlægning".De stiller sig derfor lidt tøvende over forøkol<strong>og</strong>iens salgsargument om god eller end<strong>og</strong>bedre dyrevelfærd end i de konventionelle besætninger.Omvendt fremsættes <strong>og</strong>så argumentetom, at dyrevelfærden ikke er bedre i deøkol<strong>og</strong>iske besætninger, fordi den basalt set er"god" i almindelige danske kvægbesætninger.Det påpeges blandt andet af dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter,at n<strong>og</strong>et af det, de har erfaret – positivtsåvel som negativt - i forbindelse medlandmænds omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift, ikkehar n<strong>og</strong>et at gøre med økol<strong>og</strong>i, men drejer sigom ændring af stald, besætningsstørrelse, fodringsprincippereller andre forhold, som "ligeså godt kunne finde sted hos konventionellelandmænd". Det "særligt økol<strong>og</strong>iske" kan såledesgodt være svært at få øje på, <strong>og</strong> det er da<strong>og</strong>så rigtigt, at man sagtens kan bygge en storlys løsdriftsstald uden at lægge om til økol<strong>og</strong>iskdrift. Omvendt kan man påpege, at i de nævntebesætninger er det tilsyneladende en kendsgerningat omlægningen har igangsat en lang rækkeændringer, der hver især ikke er "patenteretøkol<strong>og</strong>iske", men alligevel er indeholdt i deøkol<strong>og</strong>iske regler eller imødekommer de økol<strong>og</strong>iskemålsætninger. Det kan således være44
vanskeligt at pege på "et særligt økol<strong>og</strong>iske karakteristikumi besætningen"; n<strong>og</strong>et, som kunfindes i de økol<strong>og</strong>iske besætninger. Forventningernetil den økol<strong>og</strong>iske besætning <strong>og</strong>driftsform findes således tilsyneladende på densamme "skala", som den konventionelle besætning:økol<strong>og</strong>erne skal bare være "bedre" ialle henseender: bedre systemer, bedre pasning,bedre dyrevelfærd. Der ligger med andre orden helt klar forventning om, at den økol<strong>og</strong>iskebesætning i kraft af de økol<strong>og</strong>iske målsætningerskal være en mønsterbesætning, <strong>og</strong>så i traditionelforstand. I denne forbindelse er det relevantat spørge til eksempelvis dyrlægernesrolle: vil dyrlægerne anerkende en driftsform,der har som målesætning at være "bedre endalle andre", således at de (dyrlægerne) går ind ide pågældende besætninger <strong>og</strong> i ganske særliggrad vejleder hen imod en bedre dyrevelfærd,forstået som en dyrevelfærd der per definitionskal være bedre end i konventionelle besætninger,altså i en anden del af deres klientflok?Det kan været et relevant spørgsmål at stille iforlængelse af disse interviews, hvor flere afde medvirkende dyrlæger antyder, at de egentligikke ønsker at forfordele én landmandsgruppefrem for en anden. Konturerne af etdilemma tegnes således: Det kræves på den eneside, at økol<strong>og</strong>erne skal være n<strong>og</strong>et særligt,fordi de sælger deres produkter på dennne"særlighed", <strong>og</strong> på den anden side kan det væresvært åbent at hente støtte, når en gruppelandmænd udtrykker ønske om at "være bedreend de andre". For dyrenes skyld skal der arbejdesfor en god velfærd i alle typer af besætninger,<strong>og</strong> det er kravet om "at være bedre",der vækker både forventninger <strong>og</strong> modstand.Fagligt set vil det være en udfordring for enhverrådgiver at hjælpe landmændene til "goddyrevelfærd", men <strong>ved</strong> at hjælpe dem til "bedredyrevelfærd end de andre" – hvor "de andre"vel at mærke <strong>og</strong>så er en uhyre forskelligartetgruppe af landmænd – inddrager de netop ønsketom at "gøre n<strong>og</strong>le landmænd dårligere enddenne gruppe", hvilket man ikke ønsker. Denargumentationsmæssige kortslutning sker imidlertidi skuffelsen over, at de økol<strong>og</strong>iske landmændikke "af sig selv er bedre" samtidig med,at rådgivernes <strong>og</strong> rådgivningens betydning forat opnå en bedre dyrevelfærd fremhæves.d) Er økol<strong>og</strong>er "gode", "bedre" eller bedst"? Diskussionom hvorvidt økol<strong>og</strong>erne skal være "gode","bedre" eller "bedst" rejser et berettigetspørgsmål om, at dyrevelfærd i økol<strong>og</strong>iske besætningerkan måles på samme akse ellersamme skala som i de konventionelle besætninger.Det kan <strong>og</strong>så udvides til at omfatte"særlige økol<strong>og</strong>iske elementer", <strong>og</strong> i givet fald:hvem vil have glæde af en eventuel udvidelseaf begrebet? Ville det eksempelvis komme dyrenetil gode? Der rejses således et meget centraltspørgsmål, som gruppen af rådgivere måbesvare, før en yderligere diskussion om økol<strong>og</strong>iskehusdyrhold: vi kræver at se "n<strong>og</strong>et særligt"forstået som "n<strong>og</strong>et særlig godt" (vurderetud fra vores gængse betragtninger omhvad der er godt <strong>og</strong> skidt), men er vi parate tilat hjælpe til at nå dette særlige? Vil vi anerkende"særlighed" som et mål for en gruppeaf vore landmænd? Er vi parate til at støtten<strong>og</strong>le, der vil være "bedre" i forhold til vorenormale forestillinger om, hvad der skal til forat være bedre? Såfremt "det særlige" liggeruden for vores normale akse for "godt" <strong>og</strong>"skidt": er vi så parate til at støtte n<strong>og</strong>le landmænd,der vil n<strong>og</strong>et "særligt", som eventueltligger uden for vores normale erfaringsgrundlag<strong>og</strong> forestillinger om handlemuligheder <strong>og</strong>rammer om en kvægbesætning?e) Oplevelse af begrænet handlefrihed. N<strong>og</strong>le dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter oplever begrænset handlefrihedi forhold til de økol<strong>og</strong>iske besætninger.Denne oplevelse kan belyses fra flere forskelligevinkler. Først <strong>og</strong> fremmest kan man medudgangspunkt i ovenstående beskrivelse af"den økol<strong>og</strong>iske proces" sandsynliggøre, at følelsenaf begrænset handlefrihed både rammerlandmænd <strong>og</strong> deres samarbejdspartnere omkringbesætningen i den indledende fase afomlægningen, hvor reglerne fylder meget ibevidstheden hos de involverede parter. Følelsenaf handlefrihed opnås i <strong>og</strong> med at der opnåsen grundlæggende forståelse for/af??,hvad intentionerne med den økol<strong>og</strong>iske driftsformer: så begynder man "med målsætningen45
i hånden" at handle i forhold til målene <strong>og</strong> ikkekun som udenforstående med et fremmedforhold til formuleringer i reglerne. En andenvinkel på denne problemstilling gives med eksempeli diskussionen om kalves udeophold.Den enkelte dyrlæge <strong>og</strong> konsulent kan muligvisgodt opnå en forståelse af selve målet: atgive kalvene frisk luft, plads til at røre sig på,solskin <strong>og</strong> et "naturligt liv". Erfaringer i praksisviser bare, at der er store potentielle problemermed at gennemføre reglen. Såfremtman forstår, at målet bag reglerne er et godtliv <strong>og</strong> en "robust fremtid" for kalvene, vil enhandling/ behandling som indebærer, at mantager dem på stald i en periode, <strong>og</strong>så kunneforstås således at man søger at imødekommede overordnede mål om sikring af god dyrevelfærd.Det er vigtigt at opnå utvetydig opbakningfor, at handling i overensstemmelsemed tilgodeset dyrevelfærd <strong>og</strong> sund fornuft iden daglige praksis er gyldig, <strong>og</strong>så i forhold tilreglerne. Reglerne må således ikke indeholderestriktioner eller formuleringer, der kan forståssom restriktioner, som kan begrænsehandling i situationer, der påkræver det. Netopi forhold til kalvene synes det nødvendigtat gå reglerne efter i sømmene <strong>og</strong> sikre, at følelsenaf begrænset handlefrihed ikke er berettiget.f) Fokus på besætningen i bedriften. Der er behovfor at fokusere på besætningen på den økol<strong>og</strong>iskebedrift. Der er fortsat brug for at sættefokus på den økol<strong>og</strong>iske kvægbesætning <strong>og</strong>diskutere økol<strong>og</strong>isk praksis <strong>og</strong> mål i forhold tilden enkelte besætning. Det synes naturligt, atdyrlægen inddrages i dette arbejde, eventueltpå tværfaglig basis, både i omlægningen <strong>og</strong> iden stabile økol<strong>og</strong>iske besætning. Målet medinddragelse af dyrlæge skal være en forbedringaf dyrenes sundhed (herunder <strong>og</strong>så dyrevelfærd)i besætningen, <strong>og</strong> det giver sig selv, atdyrlægen er indstillet på at arbejde på den enkeltebesætnings – <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>så på driftsformens– præmisser <strong>og</strong> hen imod de givnemål.g) Muligheden for en trinvis omlægning i besætningen.Med baggrund i interviewene rejses derspørgsmål om behovet for en mere trinvisomlægning af besætningen. Det kunne være<strong>ved</strong> at lade omlægningen ske gradvist, f.eks.således at en aldersgruppe fulgte mål <strong>og</strong> regleri den økol<strong>og</strong>iske driftsform det første år, enanden gruppe det efterfølgende år osv. Detkunne <strong>og</strong>så være <strong>ved</strong> at lade forskellige gennemgribendeforandringer indtræffe trinvist,således at indkøring af ny stald skete året føromlægning, introduktion af fuldfoder et halvtår efter, besætningsudvidelse i "tredje omgang"osv. Der synes således at være mangemuligheder <strong>og</strong> en del gevinster at hente <strong>ved</strong>en god forberedelse <strong>og</strong> planlægning af besætningensomlægning.h) Elever som drivkraft. Bolden spilles op til økol<strong>og</strong>erne:vær selv drivkraft! Der fremhæves afflere interviewede et ønske om, at økol<strong>og</strong>erneselv udgør drivkraften for forandring <strong>og</strong> udviklingaf driftsformen. Det kan udtrykkemanglende interesse, men forstås i denne sammenhængsnarere som en bevidsthed om, atøkol<strong>og</strong>erne selv har kunnet nå dertil, hvor deer i dag <strong>og</strong> at en del regler er "politisk bestemte",hvorfor økol<strong>og</strong>erne alene kan stå inde fordem. Der erkendes således et stort behov for,at gruppen indbyrdes kan "vise en vej som tilsyneladendekun de kan finde".i) Ansvar for handling? Dette fritager absolut ikkesamarbejdspartnerne for ansvar for fremtidigudvikling, på flere planer: dels overordnedefaglige diskussioner generelt på tværs af gårde,<strong>og</strong> dels det lokale samarbejde i den enkeltebesætning. Netop i forlængelse af ovenståendetegner der sig tydeligt et behov for fagligtmed- <strong>og</strong> modspil, som i lyset af den hastigeudvikling ikke kan tåle megen udsættelse. Dettemodspil skal være velkvalificeret forstået påden måde, at det skal være fagligt engageretsamt udføres af rådgivere, som lader sig udfordre<strong>og</strong> som er i stand til at arbejde indenfor mål <strong>og</strong> rammer i den enkelte besætningsamt driftsformens rammer.46
3 Landmændenes oplevelse af omlægningtil økol<strong>og</strong>isk driftMette VaarstAfd. for Husdyrsundhed <strong>og</strong> Velfærd, Danmarks JordbrugsForskning3.1 IndledningVidensynteseprojektet blev indledt med interviewsaf dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter for at indkredseveterinære problemstillinger, som er forbundetmed omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift. En omlægningaf besætningen er en del af omlægningen af helebedriften <strong>og</strong> bør som sådan ikke ses isoleret.Konsulentens fokus er relativt bredt på hele bedriften,dyrlægens er mere snævert på den enkelteko <strong>og</strong> gruppen af køer/kvier/kalve. Dette perspektivbør ikke stå alene i <strong>og</strong> med, at det er helebedriften, som lægges om. Beslutninger i besætningengriber ind i hele bedriften, ligesom beslutningerpå bedriftsniveau griber ind i rutiner <strong>og</strong>rammer i besætningen. Landmanden – driftslederen– <strong>og</strong> hans eller hendes beslutninger står somomdrejningspunkt for omlægningen. Driftslederenser det indefra. En beskrivelse af omlægningen,inklusive landmandens oplevelse af hvad dersker med besætningen, er nødvendig for at kunnediskutere omlægningsprocessen.3.2 Materialer <strong>og</strong> metoder:Interviews af landmændInterviewene af 19 landmænd, som repræsenterede16 forskellige bedrifter, foregik i 3 gruppermed 5-7 deltagere. Den ene gruppe var udpegetblandt en større kreds af landmænd af en kollega,som intervieweren havde haft kontakt til gennemandre projektaktiviteter. De to andre grupper vareksisterende erfa-grupper. Kontakt til den ene afdisse var etableret gennem dyrlægen i en af dedeltagende bedrifter. Kontakt til den anden varetableret efter, at denne gruppe selv havde henvendtsig i anden forbindelse. I alle grupperne varder mindst en landmand, som intervieweren havdemødt tidligere enten i projektsammenhængeeller på kursus. Der blev på forhånd udsendt etbrev til landmændene, som introducerede projektet<strong>og</strong> forberedte dem på rammerne for interviewet.Under interviewet blev der udleveret etA4-ark med n<strong>og</strong>le spørgsmål <strong>og</strong> synspunkter fradyrlæge- <strong>og</strong> konsulentinterviewene. Efter en indledendepræsentationsrunde blev diskussionenlagt frit op, <strong>og</strong> ligesom med de individuelle interviews,blev der lagt vægt på at diskussionens <strong>og</strong>interviewets tyngdepunkter blev valgt af deltagerne,således at deres ople<strong>ved</strong>e erfaringer af omlægningentrådte i forgrunden. Interviewene blevoptaget på bånd <strong>og</strong> skrevet ud ordret, d<strong>og</strong> medundtagelse af steder, hvor det var vanskeligt athøre opfange hvad den enkelte sagde i diskussioner,hvor flere talte på en gang. Landmændeneblev hver tildelt et b<strong>og</strong>stav som "anonymisering".I cirka 10% af udsagnene var det vanskeligt atbestemme hvem der talte.3.3 Præsentation af de interviewedelandmændI alt 19 landmænd blev interviewet i 3 grupperrepræsenterende 16 besætninger. Fem af besætningernevar beliggende i Lemvig-området, <strong>og</strong> deresterende var beliggende omkring Varde <strong>og</strong> NørreNebel. Omlægningen for de enkeltes <strong>ved</strong>kommendevar startet fra 1995, <strong>og</strong> de seneste skulle tilat levere økol<strong>og</strong>isk mælk fra sommeren 1999. Deinterviewede landmænd havde været konventionellelandmænd i en periode fra 1 <strong>og</strong> til 25 år, førde påbegyndte omlægning til økol<strong>og</strong>i.47
3.4 Motivation til omlægningØkonomiske overvejelser har helt klart indgået ilangt de flestes overvejelser om omlægning; økonomienskulle som mindste mål kunne bære.Flere nævnte, at de følte det som "et skridt i denrigtige retning", eller som økol<strong>og</strong> K udtrykte detmed baggrund i en følelse af at få flere <strong>og</strong> flererestriktioner <strong>og</strong> direktiver presset ned over ho<strong>ved</strong>et:"Vi fornemmede, at det var den vej, vinden blæste, <strong>og</strong>så kunne vi jo lige så godt prøve at gå lidt foran <strong>og</strong> selvbestemme". Der blev i denne forbindelse <strong>og</strong>så udtrykten træthed eller afmattethed i forhold til atgøre n<strong>og</strong>et, som folk ikke kunne lide ("… manskulle jo ud klokken 4 om morgenen <strong>og</strong> sprøjte for, at folkikke så det …" økol<strong>og</strong> B). Tanken om "at tage skridti den rigtige retning" omfattede <strong>og</strong>så tanker omfremtiden <strong>og</strong> hos n<strong>og</strong>le forventninger om, at ensøn skulle overtage gården, evt. i nær fremtid. Detvar en form for en fremtidssikring at lægge om,bygge stald <strong>og</strong> i n<strong>og</strong>le tilfælde at udvide besætningen.En anden væsentlig grund var ønsket om forandring<strong>og</strong> udfordringer, <strong>og</strong>så nævnt som "udfordringerder var mere gennemgribende end bare at lave en nystald". Flere nævnte, at de var kørt trætte i detkonventionelle landbrug ("det var så monotont, detandet… "). Det var trivielt eller de trængte til "atgøre n<strong>og</strong>et nyt" eller "gribe n<strong>og</strong>le udfordringer".Økol<strong>og</strong> H startede for eksempel med at blive interesseretpå grund af økonomiske tilskud:"… <strong>og</strong> såbegyndte jeg at studere, hvad det her egentlig var for n<strong>og</strong>et,<strong>og</strong> da det så begyndte at blive alvor, så var det sådan atpengene egentlig var ligemeget, bare vi ikke blev smidt udaf det, altså ud af landbruget, så det løb rundt … mendet med økol<strong>og</strong>i var egentlig så spændende, at det andetikke betød n<strong>og</strong>et. Så var det tilfredsstillende, <strong>og</strong> vi varendda blevet villige til at give n<strong>og</strong>et for det." Flere af deinterviewede så n<strong>og</strong>le helt klare udfordringer tildriftslederegenskaberne, hvilket havde skubbet tilderes lyst til at prøve <strong>og</strong> dermed vise, at de vargode landmænd.Et par af de interviewede landmænd nævnte n<strong>og</strong>lehelt personlige grunde til, at deres tanker varblevet ledt i den retning, f.eks. barnløshed. Enøkol<strong>og</strong> havde fået det "sidste skub til omlægning"gennem en oplevelse året før, de på den pågældendegård påbegyndte omlægning: "Det sidste årinden vi lagde om, havde vi ærter helt op til gårdspladsen.Og vi var oppe på næsten 20 svaler omkring gårdspladsen.Vi sad altid <strong>og</strong> så ud på dem, <strong>og</strong> der var en vældig gang idem. Og så pludselig var de der ikke mere. Og vi var ude<strong>og</strong> se på det, <strong>og</strong> så i en af rederne hang der en død svale udaf reden. Om det havde n<strong>og</strong>et at gøre med hinanden <strong>ved</strong> jegikke, men vi havde lige sprøjtet markerne. Det fik os til attænke, at der var altså n<strong>og</strong>et galt! Nu er svalerne dakommet igen … " (økol<strong>og</strong> F).N<strong>og</strong>le af landmændene var begyndt at lægge om,fordi de alligevel tænkte på at skulle bygge nystald, <strong>og</strong> så kunne de "lige så godt lægge om".Flere af disse nævnte d<strong>og</strong> – ligesom n<strong>og</strong>le afdem, der nævnte økonomi som en væsentlig faktor– at det måske mere var tidspunktet, der blevbestemt af sådan n<strong>og</strong>le ydre ting: NU skulle detvære. N<strong>og</strong>le havde overvejet at vente til det efterfølgendeår, men så kom der enten et godt tilbudfra mejeriet, eller <strong>og</strong>så var der et eller andet i detgamle staldsystem, som brød sammen, <strong>og</strong> SÅ blevder lagt om til økol<strong>og</strong>isk drift på en gård, hvortankerne så småt var <strong>ved</strong> at blive sporet i den retning.3.5 Valg, ændringer <strong>og</strong> erfaringeri besætningen <strong>ved</strong> omlægning3.5.1 Strukturelle ændringerMange af de interviewede berettede om generelbesætningsudvidelse gennem den periode, de harhaft besætningen, men den største udvidelse fandtsted i forbindelse med omlægning til økol<strong>og</strong>iskdrift. Dernæst kom staldændringer (nævnt nedenfor)samt – for 3 landmænds <strong>ved</strong>kommende indtilvidere – formaliserede drifts- eller maskinfællesskabermed andre i området. Flere havde tænkt pådet, men havde ikke kunnet få det til at passe,blandt andet på grund af forskellige omlægningsårpå de to bedrifter, <strong>og</strong> at den planteavler, dehavde haft forhandlinger med, f.eks. endnu producerede"omlægningsfoder". Der var såledesforventninger til driftsfællesskab på længere sigt.48
3.5.2 Ændringer i staldenI to af de medvirkende besætninger havde manindrettet en hal i forbindelse med malkning <strong>og</strong>delvist ophold i bindestald (i den ene af dissebesætninger havde man kælvekvier <strong>og</strong> goldkøerderude om natten <strong>og</strong> køer om dagen). I 5 af besætningernehavde man løsdriftstalde i forvejen(sengebåse eller dybstrøelse), heraf de fleste framidten af 1970'erne. I en besætning var der byggetny malkestald, <strong>og</strong> i et par af disse var der byggetnye faciliteter til ungdyrene. I de resterede 9besætninger havde man bygget om i tilknytning tilomlægningen i kostalden <strong>og</strong> i ungdyrsstalden.Blandt driftslederne var der n<strong>og</strong>le, der havde tagetbeslutningen om nyt staldbyggeri FØR beslutningenom omlægning blev taget. Det kan lede tiltanken om, at "økol<strong>og</strong>i" blev en tillægsgevinsteller n<strong>og</strong>et, "man lige så godt kunne gøre". Mendet kan <strong>og</strong>så lede til den tanke, at n<strong>og</strong>le af de intentioner,som har været den økol<strong>og</strong>iske driftsformsgrundpiller, blev en del af forandringens<strong>og</strong> driftslederens identitet <strong>og</strong> så at sige blev "født"samtidig med en spirende interesse for den økol<strong>og</strong>iskedriftsform.3.5.3 BehandlingspolitikDen forlængede tilbageholdelsestid, udlevering afantibiotika <strong>og</strong> håndtering af medicin blev diskutereti alle grupperne. Der blev udtrykt en generelskepsis over for disse regler, <strong>og</strong> baggrunden fordisse regler var ukendt <strong>og</strong> forekom ikke de flesteaf de interviewede særlig l<strong>og</strong>isk. Der var en tendenstil, at de "ældste omlæggere" havde lettere<strong>ved</strong> at se det som de kaldte "nødvendigheden afdisse regler" samt håndtere dem <strong>og</strong> se det fornuftigei dem. Materialet er for lille til at bære en sådankonklusion.De færreste mente, at omlægningen til økol<strong>og</strong>iskdrift havde påvirket deres behandlingspolitik. I enaf grupperne kom der talrige eksempler på, hvorledesden enkelte landmand selv havde omlagt sinbehandlingspolitik. Flere i denne gruppe fremførte,at de så den samme tendens i konventionellebesætninger, <strong>og</strong> de forbandt det ikke specielttilomlægningen til økol<strong>og</strong>isk drift. Behandlingspolitikkenblandt landmændene i denne gruppe varho<strong>ved</strong>sagelig ændret i retning af hurtige slagtningereller simpelthen aflivning ud fra den argumentation,at slagteværdien var minimal, <strong>og</strong> hvis koeneksempelvis skulle opereres eller der var usikkerhedmed hensyn til pr<strong>og</strong>nosen – for eksempel enklovskade, som kunne ende "i skrotbunken" – såforetrak man, at den pågældende ko kom ud afbesætningen. En af disse landmænd goldede hellerekirtler end behandlede kroniske yverbetændelser.I en anden af grupperne fremførte flere, at køernei en økol<strong>og</strong>isk besætning var mere kostbareend køerne i en konventionel besætning. Det kostedeflere penge at fodre opdræt op til at blivekøer. Derfor fandt de, at motivationen for at behandlemedicinsk egentlig var større i økol<strong>og</strong>iskebesætninger, uanset tilbageholdelsestid. Det blevfremført som argument, at omkostningen <strong>ved</strong> enbehandling ikke er dyrlægeregningen, men produktionstabet<strong>og</strong> risikoen for at få en trepattet ko.I denne gruppe mente de ikke, at behandlingspolitikkenvar ændret, <strong>og</strong> slet ikke hen imod mindreanvendelse af dyrlæge eller medicin.N<strong>og</strong>le af reglerne blev diskuteret, <strong>og</strong> der var tydeligvisuklarhed <strong>ved</strong>rørende forståelsen af dem.Som et dilemma fremhæ<strong>ved</strong>e økol<strong>og</strong> I: "… det erlidt fjollet, når du må behandle med penicillin, men ikkemed citronsyre, hvis det er en behandling…". Når der erstillet en diagnose, må man godt behandle medn<strong>og</strong>et, som indeholder citronsyre. Det fremgård<strong>og</strong> ikke tydeligt af reglerne. Der blev <strong>og</strong>så fremhævetandre eksisterende dilemmaer, såsom elektrolytblandinger,parasitmidler <strong>og</strong> tolkning afhvad "efterbehandling" kunne indebære. Reglenom den forlængede tilbageholdelsestid diskuteres iforbindelse med regler.3.5.4 Kalvene ude: sundhedsmæssigeproblemer, men de har det sjovereOplevelsen af at have kalvene ude blev af økol<strong>og</strong>ernebeskrevet som en meget blandet oplevelse.N<strong>og</strong>le havde haft dem ude i en længere periode –før omlægning – <strong>og</strong> betragtede det som et godtsystem <strong>og</strong> havde ikke problemer med kalvenes49
trivsel. Andre havde haft ganske alvorlige problemer,især med de små kalves udeophold.I to af grupperne var der ivrige fortalere for, atkalve havde det godt med at være ude, selvom dethar stillet store krav til pasning <strong>og</strong> måske <strong>og</strong>så harmedført sundhedsmæssige problemer, som fremførtaf økol<strong>og</strong> F: "… Men som jeg har oplevet det ibesætningen, så det vi har skullet lære mest af, det er athave kalvene ude, <strong>og</strong> det har vi meget at lære om endnu.For det kan ikke passe – som min dyrlæge siger – at kalvenærmest ser ringere ud i økol<strong>og</strong>iske besætninger. Men påen eller anden måde tror jeg, at de har det sjovere, i hvertfald, frem for at skulle stå bundne. Den dag kalvenekommer ud, de vil altså gerne være ude" … <strong>og</strong> senere –efter en lang diskussion om emnet: " Jeg tror nustadi,g at det er godt, at de er ude. Det er bare os, der skallære at passe dem!".N<strong>og</strong>le af de interviewede i den ene gruppe havdeendnu ikke prøvet at have kalvene ude (de skulleførst til at levere økol<strong>og</strong>isk mælk til sommer).Knap halvdelen havde haft et velfungerendeudeophold <strong>ved</strong> kalvene. Blandt de deltagendeøkol<strong>og</strong>er havde enkelte ammetantesystemer, derfungerede godt <strong>og</strong>så på græs, men eventuelt varforbundet med andre ulemper såsom at kalvenehavde en tendens til at fortsætte med at patte påhinanden efter adskillelsen. Et par af interviewdeltagernehavde mælkefodrede kalve i kalvehytter,som fungerede godt.Under diskussionen om kalvenes udeophold komder historier om meget syge kalve. Disse driftslederehavde svært <strong>ved</strong> at tilslutte sig synspunkterom, at kalvene basalt set havde bedre af at væreude. N<strong>og</strong>le mente, at der var for meget pres på etareal, <strong>og</strong> at antallet af dyr var blevet for stort.Økol<strong>og</strong> Q havde oplevet, at et hold kalve ude i enhytte blev kørt hjem <strong>og</strong> sprøjtet for lungeebetændelse,<strong>og</strong> derefter blev det næste hold kalve syge,hvilket næsten kunne have været forudset fordivejret var elendigt. Denne diskussion gav anledningtil en diskussion om det rimelige i reglerne,som virkede ufleksible, <strong>og</strong> som mange opfattedesom tvetydige <strong>og</strong> vanskelige at tolke. Eksempelvisblev vejrforhold nævnt som et vigtigt punkt, derburde give anledning til handling <strong>og</strong> reaktion.Flere kunne således se ideen i de overordnedebetragtninger om, at de skulle være ude, men syntesat reglerne spærrede for at handle sådan, somde fandt det bedst <strong>og</strong> mest l<strong>og</strong>isk i deres besætninger.I refleksionerne over hvad der kan være galt, komen af landmændene <strong>og</strong>så ind på antallet af dyr.Han havde oplevet problemer <strong>og</strong> tilskrev det, atantallet af kalve i en flok var steget fra 12-15 tilgodt 30, <strong>og</strong> det mente han var for mange på detsamme areal. "…Vi har altid haft det princip, at allekalve, der er født før 1. maj, de skulle ud det år, for småkalve er nemmere at få ud <strong>og</strong> vænne til strøm. Måske erdet bare fordi der er blevet flere, at vi har problemer, hvorvi før havde en 12-15 kalve, <strong>og</strong> nu har vi 30, der er simpelthenpres på arealet, der er blevet for stort …". Et paraf økol<strong>og</strong>erne i denne gruppe ville prøve at havegeder sammen med kalvene, for de havde hørt, atgeder kunne holde parasitter <strong>og</strong> fluer væk.3.5.5 Omlægningen af malkekobesætningengenerelt udramatiskDer var ikke mange sundhedsmæssige problemer ide interviewede landmænds besætninger. Stofskiftesygdommeblev af de fleste betegnet som "enby i Rusland", undtagen mælkefeber. Det blevnævnt, at det kunne være vanskeligt at styre goldning<strong>og</strong> calciumtildeling på græs. Flere landmændhavde moderate/alvorlige celletalsproblemer iperioder <strong>og</strong> havde <strong>og</strong>så haft det som konventionelle.Enkelte havde rettet det. Blandt andet havdeen af de interviewede fået rettet en forholdsvisbanal ting i malkeanlægget med et stort fald i celletaltil følge. Pattetråd <strong>og</strong> haseskader samt ben<strong>og</strong>klovproblemer blev af flere nævnt som tidligereproblemer af varierende omfang i besætningen,der stort set var forsvundet nu. Hvad angår ydelsesniveauetkæmpede n<strong>og</strong>le en stadig kamp for atkunne tilbyde deres køer et foder <strong>og</strong> et foderniveauaf en størrelse, som de kunne yde tilstrækkeligtpå. Enkelte andre kæmpede næsten den modsattekamp: de satte køer ud <strong>og</strong> gav ekstra mælk tilkalvene <strong>og</strong> så endda ud til at overskride kvoten.Indkøring af nye staldsystemer havde voldt n<strong>og</strong>leproblemer, men selve omlægningen blev ikke forbundetmed tumult.50
3.6 Mødet med "systemet"3.6.1 Mødet med reglerne <strong>og</strong> forholdettil "umiddelbar l<strong>og</strong>ik"Overordnet fandt man blandt grupperne aflandmænd umiddelbar forståelse af det l<strong>og</strong>iske ireglerne, <strong>og</strong> en forståelse af hvad de sigtede henimod,når det drejede sig om de overordnederegler. Reglerne om forlængede tilbageholdelsestiderblev bragt mere fundamentalt i diskussion ialle grupper, <strong>og</strong> der var argumenter for <strong>og</strong> imoddet l<strong>og</strong>iske i den regel. N<strong>og</strong>le af argumenterne t<strong>og</strong>det samme udgangspunkt, men med modsat fortegn:"Når vi ikke <strong>ved</strong> mere om, hvor meget medicinder er tilbage i kroppen kan vi lige så godtbare leve efter de samme regler som de andre";kontra "Så længe vi ikke <strong>ved</strong> mere om, hvor megetder egentlig bliver udskilt, må vi leve med de forlængedetilbageholdelsestider indtil vi har et bedreudgangspunkt at tage beslutninger". Begge holdningerforholdt sig altså konkret til viden om antibiotika<strong>og</strong> ikke de politiske signaler i reglerne, <strong>og</strong>begge t<strong>og</strong> udgangspunkt i reelt manglende viden,men brugte det både som argument for <strong>og</strong> imod.På andre områder var der til tider en let ironiserenover reglerne. Under præsentationsrunden i denene gruppe kom det således frem, at de stort sethavde påbegyndt omlægning samtidigt, men begyndteat levere mælk på forskellige tidspunkter.Disse tidspunkter var bestemt af, om de havdehøstet afgrøderne før eller efter den 1. september:n<strong>og</strong>le havde høstet dem før, <strong>og</strong> afgrøderne vardermed ikke økol<strong>og</strong>iske, <strong>og</strong> andre havde høstetdem efter, <strong>og</strong> havde dermed fået økol<strong>og</strong>iske afgrøder.Et andet overordnet problem var selve processenomkring lovgivningen, <strong>og</strong> at man eksempelvishavde "hastet" n<strong>og</strong>le af reglerne igennem uden atstikke fingeren i jorden, set på hvordan andrelande havde håndteret f.eks. samme direktiv fraEU eller lignende. Regelgivning <strong>og</strong> regelændringerfremstod således ret "ho<strong>ved</strong>kulds" for flere af deinterviewede økol<strong>og</strong>er.3.6.2 De økol<strong>og</strong>iske regler i den enkeltebesætning: "Må-vi-det?"I alle tre grupper opstod der flere gange underforløbet spontan diskussion om fortolkningen afdetaljer i reglerne <strong>og</strong> hvad man egentlig må. Detvar på mange områder: fluebekæmpelse, behandling,elektrolytblandinger, hvordan man skulle førel<strong>og</strong>b<strong>og</strong>, anvendelse af strøelse <strong>og</strong> klovbade samtflere andre områder. Det i sig selv viste en mangfoldighedaf fortolkningsmuligheder af de enkelteregler. Som økol<strong>og</strong> I udtrykte det: "Jeg var da nervøsi starten om … om man nu havde brugt n<strong>og</strong>et, man ikkemåtte, uden man var klar over det. Der var n<strong>og</strong>et medn<strong>og</strong>le vitaminer engang. Lige pludselig måtte man ikkebruge E-vitaminer, var det vist." Flere andre gav tilsvarendeudtryk for usikkerhed i forhold til n<strong>og</strong>ledetaljer, <strong>og</strong> om de gjorde det sådan, som de skulle.I den ene gruppe var der flere, som tilsluttede sigdet synspunkt, at der kom en kontrollant <strong>og</strong> godkendtestald <strong>og</strong> produktionssystem før man begyndteat levere mælk; det ville gøre starten meretryg.3.6.3 Gradvis overgang til "Sådan-gørvi-her"Frustration <strong>og</strong> usikkerhed over regler blev hosflere skubbet i baggrunden af en fornemmelse afviden om, hvad man "bør gøre" i en given situation:Økol<strong>og</strong> F: Det med regler <strong>og</strong> om det er godkendt eller ej…kommer det ikke til at sidde på rygmarven? I startentænkte vi måske på det, men så bliver det ….Økol<strong>og</strong> G: Det er helt forkasteligt, at kalve de skal væreude i 150 dage, som nu mine sidste år. Det tager lang tidat få dispensation … da min dyrlæge sagde, at vi skulletage dem ind, gjorde vi det da …Økol<strong>og</strong> F. Det er fordi du fortolker dem sådan. Hvis duvil tage dem ind, så tager du dem da ind …!Økol<strong>og</strong> G: Og hvad siger de så inde i Plantedirektoratet?Økol<strong>og</strong> F: Det er da fordi du spørger om det…Økol<strong>og</strong> G: Du går efter reglerne, <strong>og</strong> så tager du demind…???51
Økol<strong>og</strong> F. Jamen hvis kontrollanten kommer, <strong>og</strong> du sigerdu har dem stående inde fordi de er syge, <strong>og</strong> det vil hanikke indberette som en fejl….!Denne ordveksling illustrerer til dels en begyndendeselvstændig stillingtagen i besætningen iforhold til regelsættet samt en tillid til, at kontrollantenikke vil indberette "sund fornuft" som enfejl. Det forudsætter naturligvis, at kontrollantens<strong>og</strong> landmandens idé om, hvad der er "sund fornuft",stemmer overens. Det er værd at bemærke,at det netop er den samme økol<strong>og</strong> (økol<strong>og</strong> F),som i afsnit 3.5.2 tydeligt udtrykte, at han mente,at det var godt <strong>og</strong> "sjovt" for kalvene at være ude,<strong>og</strong> han mente, at de burde være ude. Det er altsåikke af bekvemmelighed, at han samtidig taler forat man tager dem ind, hvis der er et problem, <strong>og</strong> ilyset af tidligere udsagn tyder intet på, at han mener,at "hvis n<strong>og</strong>et er meget nemmere så kan man<strong>og</strong>så godt "snige sig uden om regler". Økol<strong>og</strong> Iargumenterer <strong>og</strong>så for, at den slags regler er nødvendigefor at "opnå n<strong>og</strong>et": "…. Ja, men der skal jo<strong>og</strong>så være n<strong>og</strong>le regler, for ellers så ville folk bare holde deminde <strong>og</strong> sige at der var problemer."3.6.4 Papirarbejde <strong>og</strong> kontrasten mellemkrav om handling <strong>og</strong> sagsbehandlingI beskrivelsen af selve omlægningen fremhæ<strong>ved</strong>ede fleste mødet med papirarbejde generelt; ansøgninger<strong>og</strong> skemaer, der skulle udfyldes i langebaner. Der blev udtrykt relativ stor irritation overbehovet for at komme på kursus i papirarbejde(ironisk) <strong>og</strong> en enkelt sagde, at papirarbejdet alenevar tilstrækkeligt til at fraråde omlægning.Den indledende ansøgningsfase kan så oven ikøbet siges at være relativt uproblematisk, set iforhold til efterfølgende kommunikation meddispensationsgivende myndigheder, når det "bliveralvor". Den ene historie afløste hinanden, <strong>og</strong> dervar behov for at afbryde alle tre grupper i diskussionerom dispensationsansøgninger <strong>og</strong> dial<strong>og</strong>med kontrollanter <strong>og</strong> myndigheder. Det var især iovenstående "hvad-må-vi" fase, folk indsendteansøgninger. I n<strong>og</strong>le tilfælde med det svar at derikke var behov for en dispensation for at foretagede påtænkte tiltag.Sagsbehandlingen blev betegnet som særdeleslangsom. Blandt andet i forbindelse med kalvesudeophold var der flere, som havde indsendt ansøgningerom dispensation. Der gik fra tre uger<strong>og</strong> op til flere måneder fra indsendelse til de havdefået et svar. I forbindelse med dette fortalteøkol<strong>og</strong> G om en episode den foregående sommer,hvor han havde sendt dispensationsansøgning ind<strong>og</strong> først havde modtaget svar 3 uger efter, hvorefterhan konstaterede: "…. Hvis jeg havde ventet så varde da gået til. Jeg mistede 3, det var nok …. Ja, minekalve kunne i hvert fald ikke vente 3 uger, for så var dedøde." Frustrationen handlede blandt andet omden følelse af afstand, som der helt åbenlyst varmellem myndigheder <strong>og</strong> "dem, der tager beslutningerne"<strong>og</strong> dem, der skal handle. I forhold tilkontrollanterne var der flere af de interviewede,der gav udtryk for, at de følte at de blev forstået,<strong>og</strong> de havde lettere <strong>ved</strong> at kommunikere meddem: "Når vi kontakter dem i København, de er jurister<strong>og</strong> alt muligt, men dem der kommer ud, de har mere jordforbindelse,der skal man bare have den skrivelse, eller<strong>og</strong>så kan han ringe <strong>og</strong> høre om det passer" (Økol<strong>og</strong> H).Andre gav udtryk for utryghed over, at kontrollentilsyneladende var afhængig af kontrollanten. Nårlandmænd havde haft kontrol af forskellige kontrollanter,kunne de af <strong>og</strong> til påpege divergenser idisse kontrollanters vurderinger: "… jamen hvis hanhar lyst <strong>og</strong> ikke kan lide manden, så kan han køre pådig. Han bestemmer selv, <strong>og</strong> der synes jeg der er n<strong>og</strong>et…det er kritisk".3.7 Glæden <strong>ved</strong> at se sine dyr inye omgivelser … <strong>og</strong> enkeltetanker om "fortidens synder"I en af grupperne opstod der diskussion om,hvorvidt forandringen i besætningen <strong>og</strong>så udløstetanker om, at man havde "gjort n<strong>og</strong>et forkert førhen".Alle i denne gruppe var glade for omlægningen<strong>og</strong> de forandringer, den havde medført.De nævnte, at de havde mere tid, fordi de ikkeskulle bruge tid på at sprøjte marker, <strong>og</strong> der var52
mindre arbejde med køerne, især i løsdriftsstaldene.Den mere tid gav dem <strong>og</strong>så mere overskud.Uanset om de følte, at de havde mere tid eller ej,nød de at se deres køer, <strong>og</strong> især kvierne. Flere idenne gruppe havde tidligere haft kvier i fuldspaltebokse,<strong>og</strong> netop dette gav en af deltagerne anledningtil at føle dårlig samvittighed over dettidligere system. De øvrige i denne gruppe protesteredevoldsomt: De var glade for forandringerne,men det nyttede ikke n<strong>og</strong>et at spekulere overfortiden; nu skulle man arbejde fremad.3.8 Oplevelsen af omverdenensreaktion3.8.1 I familiens midteOplevelsen af enighed i familien blev fremhævetsom central for succesen med omlægning. Det varen erfaring, som flere havde gjort sig, at omlægningenkræ<strong>ved</strong>e kræfter <strong>og</strong> kunne medføre nederlagf.eks. i form af marker, der gik til i ukrudt. Detkunne man ikke være alene om. I interviewene afdyrlæger <strong>og</strong> konsulenter blev det samme fremhævetaf n<strong>og</strong>le, som havde oplevet konflikter mellemægtefæller: havde oplevet hvor meget det betød, atfamilien holdt sammen omkring omlægningen.I disse interviews blev enigheden tilkendegivetsom et vigtigt grundlag for en beslutning om omlægning,f.eks. at der kunne komme flere fluer påejendommen, eller at forholdet til naboerne kunneændre sig: "Sådan en som XXX, de gik selv tilbageigen, fordi konen ikke kunne tåle det. Hun kunne ikketåle de spidse bemærkninger… " (økol<strong>og</strong> E). Flere af deinterviewede havde d<strong>og</strong> en hel klar fornemmelseaf, at det enten var konen eller dem selv, der skulleigennem "den største tilvænning" i forbindelsemed omlægning. Der blev således flere gange underpræsentationsrunden sagt hvem i familien, derhavde været drivkraft eller at "min kone blev glad,da jeg t<strong>og</strong> den beslutning, for det havde hun ønsketi mange år".3.8.2 Naboer, kolleger <strong>og</strong> lokalmiljøetDet blev erkendt i alle tre grupper, at omlægningikke medførte så radikal en "udstødning" i et lokalområde,som det sandsynligvis havde gjorttidligere. Det blev d<strong>og</strong> samtidig sagt som et af degode råd til kommende omlæggere (fremlæggessenere i afsnit 3.10), at man ikke skulle lytte tilnaboer <strong>og</strong> snak omkring en, men stole på sig selv.Der var d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så erfaringer med, at forholdet tilkolleger kunne forandre sig, således som fremlagti afsnittet ovenfor, hvor man i en gruppe havdekendskab til en landmand i lokalområdet, derhavde været økol<strong>og</strong>, men var holdt op fordi konenikke brød sig om "de spidse bemærkninger".N<strong>og</strong>le af økol<strong>og</strong>erne havde <strong>og</strong>så oplevet "sammenstød"med f.eks. foderstoffirmaer <strong>og</strong> gav udtrykfor, at n<strong>og</strong>le af disse firmaer "lagde dem forhad med det samme", med det resultat at de havdeskiftet.De fleste udtrykte således, at der kunne kommesammenstød <strong>og</strong> konflikter mellem kolleger, <strong>og</strong>man håndterede det forskelligt. N<strong>og</strong>le argumenterede<strong>og</strong> diskuterede med alle, der startede en diskussion,<strong>og</strong> andre gav udtryk for, at de så vidtmuligt "… holdt sig tilbage … ikke gå alt for meget om isnak om det økol<strong>og</strong>i".Flere nævnte misundelse, forargelse eller irritationover "pengene i økol<strong>og</strong>i" som en uheldig indfaldsvinkeltil dial<strong>og</strong>en med kolleger. De fik <strong>og</strong>såtit at vide at "de t<strong>og</strong> penge fra de andre" eller "atde var forbrugernes kæledægger" eller "stod forn<strong>og</strong>et positivt i politikernes øjne". For det førstevar der ikke så mange penge i det, som kollegerneåbenbart troede, for det andet kom de ikke sovendetil det men havde netop <strong>og</strong>så en række nederlagn<strong>og</strong>en gange, som de skulle tåle <strong>og</strong> tagehøjde for; de le<strong>ved</strong>e med en risiko, som de ikkehavde levet med før (f.eks. at n<strong>og</strong>le år var dårlige),<strong>og</strong> for det tredje var det direkte urigtigt, at de t<strong>og</strong>penge fra andre landmænd.Når diskussionen bevægede sig ind på erfagrupper<strong>og</strong> dial<strong>og</strong> med omgivelserne, var derenighed om, at det var meget godt at have et forumat snakke i, men at det først <strong>og</strong> fremmestdrejede sig om at få det til at fungere "derhjem-53
me". I en af grupperne blev det kraftigt understregetaf flere, at det var vigtigt ikke at "isolereøkol<strong>og</strong>ien". Der skulle være et forum at snakkesammen i, men dial<strong>og</strong>en med det øvrige landbrug,rådgivere <strong>og</strong> dyrlæger skulle være der.3.8.3 Dyrlægens holdning til omlægning<strong>og</strong> samarbejdet med dyrlægenDyrlægerne havde generelt spillet en meget tilbagetrukketrolle under omlægningen. En enkelt afde interviewede økol<strong>og</strong>er havde haft en megetaktiv dyrlæge, som gik engageret ind i diskussionen<strong>og</strong> selv var stor tilhænger af den økol<strong>og</strong>iskedriftsform. En stor del af de øvrige gav udtrykfor, at dyrlægen var "neutral", at dyrlægen gerneville sikre, at økol<strong>og</strong>en forstod, at han/hun selvskulle holde styr på, hvad de måtte <strong>og</strong> ikke måtte,eller at dyrlægen i n<strong>og</strong>le tilfælde var direkte irritereteller negativ <strong>ved</strong> meddelelsen om den foreståendeomlægning. Flere af økol<strong>og</strong>erne følte, at deskulle forsvare de økol<strong>og</strong>iske regler, blandt andet<strong>ved</strong>rørende forlænget tilbageholdelsestid, over fordyrlægen, til trods for at de selv stod spørgendeeller uforstående over for denne regel. Økol<strong>og</strong> Cfortalte om en hændelse i besætningen, som ifølgeham indirekte afslørede dyrlægens holdning tilhans beslutning om omlægning til økol<strong>og</strong>i:Økol<strong>og</strong> C: Jeg havde engang besøg af min dyrlæge til enko, <strong>og</strong> så var der kommet en kvie løs den dag. Jeg <strong>ved</strong>ikke, hvordan det var sket … den var vel hoppet over påen eller anden måde, men den rendte i hvert fald rundt udepå midtergangen, <strong>og</strong> så sagde han "Ja det er typisk økol<strong>og</strong>i,det her … der er ikke styr på en skid". Det var måskeikke ondt ment, <strong>og</strong> han grinte da vist <strong>og</strong>så, men jeg synesalligevel at det var n<strong>og</strong>et mærkelig n<strong>og</strong>et at sige …"En enkelt af dyrlægerne havde ifølge hendes klienter(to af de deltagende landmænd) været endrivkraft i omlægningsfasen <strong>og</strong> var gået konstruktivttil værks i diskussionen om besætningsomlægningen.Denne dyrlæge drev selv økol<strong>og</strong>isk landbrug<strong>og</strong> blev fremstillet som en fagligt kompetent"medspiller", som havde styr på de økol<strong>og</strong>iskeregler.I diskussionen om hvorvidt "besætningen havdeændret sig <strong>ved</strong> omlægningen" eller ej var svaretkort <strong>og</strong> kontant i den ene af grupperne: "…Hvordan skal vi blive til n<strong>og</strong>et særligt, hvis de bliver <strong>ved</strong>med at give os råd om traditionelle løsninger?". I den enegruppe var flere af de interviewede meget kritiskeover for en tanke om udvidet samarbejde meddyrlægen i forbindelse med sundhedsrådgivning:"… der er nok ikke n<strong>og</strong>et, de kan gøre ret meget bedre,men hvad skal han fortælle os … de skal altså <strong>og</strong>så passepå at de ikke snakker til os, som om vi er sådan n<strong>og</strong>lehalvidioter, ikke <strong>og</strong>så … vi har jo lige så meget erfaringsom dem!" … "Ja, det har udviklet sig ret uheldigt, detder sundhedsrådgivning. Jeg har ikke fået taget mig sammentil at melde mig ud, <strong>og</strong> han er egentlig en flink fyr,men det er <strong>ved</strong> at udarte sig til banaliteteter, det vi snakkerom. Vi kom med fordi vi havde voldsomme problemer medsmåkalvene, <strong>og</strong> der t<strong>og</strong> han sig sammen, <strong>og</strong> det fik vi løst,men der er jo ikke n<strong>og</strong>en problemer nu, <strong>og</strong> jamen det ermåske svært for ham at udvikle sig, <strong>og</strong> vi kører så månedligt… . vi kan jo en masse ting selv. Vi behøver ikkehave ham til at fortælle os det…". Senere kommersamme gruppe ind på, at netop med småkalvenekunne de have brug for råd, men der står dyrlægerne<strong>og</strong>så uden erfaringer. At dyrlægen udtalersig om, at "reglen er åndssvag", kan ingen brugetil n<strong>og</strong>et, for sådan er det nu engang; ifølge disseøkol<strong>og</strong>er havde de ikke brug for at få dyrlægensmening om reglen, men for at få faglig hjælp til atopfylde målet. De, der havde sundhedsrådgivningsaftale,brugte den blandt andet til at få behandletn<strong>og</strong>le dyr, som skulle behandles (det blevgjort uden honorar inden for sundhedsrådgivnings"timen"),<strong>og</strong> andre brugte den time, hvor derblev lavet ’sundhedsrådgivning’ til at afhorne <strong>og</strong>som en af de interviewede sagde: "Han får snakketen masse med fodermesteren, når de står <strong>og</strong> afhorner, <strong>og</strong> jegtror såmænd, at dyrlægen har lært en masse af den snak… de snakker jo <strong>og</strong>så økol<strong>og</strong>i". Økol<strong>og</strong> B svarede pået spørgsmål om hvorfor han ikke havde regelmæssigsundhedsrådgivning: "Der er jo ingen fordele<strong>ved</strong> det. Man kan lige så godt købe dem en time en gangimellem". <strong>Sundhed</strong>srådgivning er tilsyneladende imanges tænkning enten forbundet med medicineller med presserende <strong>og</strong> konkret problemløsning.Økol<strong>og</strong> E kunne godt se en fordel i, at økol<strong>og</strong>iskelandmænd selv måtte efterbehandle kalve, menhan udtrykte <strong>og</strong>så lidt bekymring over, at hans54
dyrlæge tilsyneladende så en "endnu større fordel idet". Han fortalte, at dyrlægen under et influenzaudbrudi kalvestalden var kommet med n<strong>og</strong>etmedicin, som de selv kunne sprøjte med, selv omde havde protesteret. Dyrlægen blev derigennemfremstillet som én, som er tilbøjelig til at kommemed "medicinske løsninger" <strong>og</strong> samtidig udtrykkelettelse over at deres klienter nu måtte "tage imodden løsning.Specielt i forbindelse med omlægningen var dermange, der udtrykte frustration over at dyrlægenvidste så lidt om omlægning <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>i, som dethavde vist sig, at de gjorde. De fortalte om episoder,hvor de selv havde måttet vejlede dyrlægen i,hvad denne måtte "rådgive dem om": at de ikkemåtte bruge en given blanding eller at tilbageholdelsestidenvar sådan. En dyrlæge troede for eksempel,at hans økol<strong>og</strong>iske landmand ikke måttebehandle for lungeorm på et tidspunkt, hvor dervar problemer i besætningen. Dette svarer til n<strong>og</strong>leaf dyrlægernes frustration – udtrykt i de individuelleinterviews, som er præsenteret i kapitel 2 –over den manglende information af dyrlæger <strong>og</strong>,som en af dyrlægerne havde udtrykt det, dyb frustrationover at føle sig diskvalificeret <strong>og</strong> den deraffølgende frygt for ikke at være kompetent <strong>og</strong>dermed en attraktiv samarbejdspartner i økol<strong>og</strong>iskebesætninger. Ifølge mange af disse økol<strong>og</strong>erhavde dyrlægen ikke virket specielt frustreret overdet, men blot trukket på skuldrene <strong>og</strong> "rettet sigefter det, de sagde". Reaktionen fra dyrlægens sideafhænger til dels af hvilken dyrlæge det er, menman kan <strong>og</strong>så i denne forbindelse fremføre, atdyrlægen måske ikke lufter denne frustration direkteover for landmanden, fordi det blot vil fåham/hende til at fremstå "endnu mere uforberedt<strong>og</strong> uvidende". Ikke desto mindre fremhæver detd<strong>og</strong> behovet for en gensidig større forståelse <strong>og</strong>kommunikation mellem den økol<strong>og</strong>iske landmand<strong>og</strong> dennes samarbejdspartnere!3.8.4 Diskussion om "trinvis omlægning"eller "omlægningplan forbesætningen"I interviewene af landmænd <strong>og</strong> dyrlæger blev dergentagne gange udtrykt frustration over "afkobling"af besætningen i omlægningsprocessen. Besætningenvar meget lidt i fokus i under omlægningentil trods for, at der var problemer medeksempelvis celletal <strong>og</strong> andre sundhedsmæssigeproblemstillinger i den enkelte besætning. N<strong>og</strong>leaf besætningsejerne havde spurgt kvægbrugskonsulent<strong>og</strong> dyrlæge til råds i forbindelse med omlægning<strong>og</strong> eksempelvis staldbyggeri <strong>og</strong> foderplan,men havde svært <strong>ved</strong> at se, hvad "nyt" der kunnetilføres besætningen. I den tredje af gruppernevar reaktionen på spørgsmålet om det var en idéat inddrage dyrlægen FØR omlægning for at søgeat løse n<strong>og</strong>le sundhedsmæssige problemer førbesætningen blev lagt om:Økol<strong>og</strong> C: Det kan da godt være, at det er fornuftigt …der er jo ikke så lang tilbageholdelsestid, men det da lidtdet samme som at sige, at man endelig skal sørge for at fåsprøjtet al sin jord med round-up før man lægger om.MV: Der er jo forskellige måder at løse problemer på …Økol<strong>og</strong> D: Ja, men der er tit blandet antibiotika ind idet…Økol<strong>og</strong> B: Ja, <strong>og</strong> hvis du vælger at løse det <strong>ved</strong> at slagte ud,kan det være lige meget, om du er økol<strong>og</strong> eller ej…"Løsning af problemer før omlægning" blev altsåtolket som at alt hvad man kunne behandle medicinsk,skulle behandles før omlægningen.Cirka 20 minutter efter i samme gruppe, hvordiskussionen var drejet over på n<strong>og</strong>et ganske andet,vendte økol<strong>og</strong> C, som havde markeret sigmed synspunktet ovenfor, pludselig tilbage tilemnet efter at have siddet <strong>og</strong> set eftertænksom uden periode: "Du snakkede om det der med en omlægningsplanfor besætningen lige før, <strong>og</strong> det forstod jeg ikkehelt, <strong>og</strong> jeg <strong>ved</strong> heller ikke om jeg har forstået det helt nu,men på en måde synes jeg da egentlig, at det ville være lidttræls at stå med det hele, når vi kunne have brugt 5 år tilat lægge om, men BESÆTNINGEN, den dato du harvalgt til, at du skal levere økol<strong>og</strong>isk, der er der mangeregler, du skal til at have styr på <strong>og</strong> overholde, <strong>og</strong> kalveneskal være ude, <strong>og</strong> så skal … hvis det kunne trækkes overtre år, det første år malkekvægbesætningen, så ungdyrene<strong>og</strong> det sidste år kalvene … det kunne være godt!…. Ligepludselig er det jo alle dyr."55
3.9 Omlægning som proces: Atgøre driftsformens mål tilsine egneDen følgende fremstilling tager udgangspunkt i, atomlægning til økol<strong>og</strong>isk drift begynder i det øjeblik,beslutningen tages om omlægning <strong>og</strong> forløberderefter som en proces, hvor der dels blivertilpasset en række tekniske forhold på gården <strong>og</strong> ibesætningen ("den formelle omlægning"), <strong>og</strong> delsbliver arbejdet med tanker omden økol<strong>og</strong>iskedriftsform ("den økol<strong>og</strong>iske proces"). De ovenståendeinterviews med økol<strong>og</strong>iske landmænd,samt til dels dyrlæge- <strong>og</strong> konsulentinter-viewene,illustrerer dele af denne proces, <strong>og</strong> det leder fremimod, at omlægningen for den enkelte økol<strong>og</strong> ihøj grad handler om at forstå målene med denøkol<strong>og</strong>iske driftsform <strong>og</strong> at gøre disse mål jordnære<strong>og</strong> konkrete på sin egen bedrift, i egen praksis<strong>og</strong> dagligdag. Målene skal så at sige tage form,<strong>og</strong> netop tage form på en måde, som skaber mening<strong>og</strong> sammenhæng inden for rammerne af denenkelte besætning <strong>og</strong> bedrift.Enhver udenforståendes første møde med driftsformener gennem reglerne <strong>og</strong> gennem de mennesker,der repræsenterer driftsformen. Disse toelementer hænger ikke nødvendigvis sammen <strong>og</strong>skaber ikke nødvendigvis n<strong>og</strong>en forståelse for denøkol<strong>og</strong>iske driftsform, med mindre man begynderat forstå, hvad det er, man stræber efter indenforden økol<strong>og</strong>iske driftsform. For den økol<strong>og</strong>iskelandmand kan man hævde, at det drejer sig om atidentificere sig med driftsformen <strong>og</strong> gøre densmål til sine egne gennem den daglige praksis <strong>og</strong> detanker, der dels affødes af den daglige praksis <strong>og</strong>dels præger den. Det udelukker ikke en vekselvirkning:den økol<strong>og</strong>iske driftsform <strong>og</strong> dennesmål forandres <strong>og</strong>så hen over tid i kraft af demennesker, der er en del af den.Det kan ikke udelukkes, at den enkelte besætningssamarbejdspartnere <strong>og</strong>så gennemlever en formfor proces, hvor de fornemmer <strong>og</strong> forstår, hvaddet er, man vil nå med økol<strong>og</strong>ien. Man kan hævde,at denne proces måske er nødvendig for, at de kangå ind <strong>og</strong> give kompetent rådgivning i den pågældendebedrift, fordi det er nødvendigt at forståden enkelte besætnings overordnede mål for atkunne vejlede dem på en konstruktiv <strong>og</strong> brugbarmåde. I <strong>og</strong> med at driftsformens mål er blevetimplementeret i den enkelte besætnings mål, vildette <strong>og</strong>så i n<strong>og</strong>le tilfælde indebære en mere overordnetforståelse af den økol<strong>og</strong>iske driftsform.Dette vil ikke blive diskuteret yderligere på detforeliggende grundlag, men muligheden for ensådan "samarbejdspartnernes omlægning" er blotnævnt for at understrege, at den efterfølgendeopsummering ikke nødvendigvis <strong>ved</strong>rører en proces,som kun landmanden gennemgår. I det følgendevil dele af interviewene, som viser omlægningensom proces, <strong>og</strong> som der<strong>ved</strong> har givet anledningtil ovenstående overvejelser, blive summeretop i en række underpunkter:1) Tankerne om omlægning: fra økonomi til "udfordring".En stor del af de interviewede landmændnævnte økonomien som en af deførste motivationer til omlægning. Der vargenerel enighed blandt landmændene om, at"økonomien som mindste krav skulle hængesammen", det vil sige, at de ikke ville tageen risiko for at skulle opgive landbrugetsom en direkte følge af en fejlslagen satsningpå økol<strong>og</strong>isk drift. Den driftsledelsesmæssigeudfordring kom d<strong>og</strong> tilsyneladendehurtigt til at spille en central rolle for de flesteinterviewede landmænd, som udtrykt aflandmand H, der først var blevet interesseretpå grund af økonomiske hensyn, men såblev interesseret i den driftsledelsesmæssigeudfordring (citeret i afsnit 3.3).2) Sæt din egen dagsorden. Udfordringen <strong>ved</strong> atlægge om handlede blandt andet om at væremed til at sætte sin egen dagsorden <strong>og</strong> prøveat dreje udviklingen hen i en retning,som man bedre kunne gå ind for. Overordnetset gav de interviewede økol<strong>og</strong>er udtrykfor glæden over "at have taget en beslutning","at have taget et skridt i den rigtigeretning" eller "at have vist at man stadigvækgodt kunne gøre n<strong>og</strong>et selvstændigt". Ønsketom at gøre n<strong>og</strong>et selvstændigt perspektivereri høj grad den ovenfor beskrevnefrustration over reglerne <strong>og</strong> systemet i begyndelsenaf omlægningsfasen, hvor flereaf dem gav udtryk for følelsen af, at de ikke56
kunne handle i overensstemmelse med deresfornuft <strong>og</strong> erfaringer.3) Husholdningen følger med. I den gruppe, hvori4 økol<strong>og</strong>er havde påbegyndt omlægningen i1995 <strong>og</strong> én i 1996, gav de fire 1995-omlæggere udtryk for, at de havde "omlagtderes husholdning" til en stor del økol<strong>og</strong>iskevarer. Da den femte – omlagt fra 1996 –sagde, at det havde de ikke hjemme hosham, grinede de øvrige <strong>og</strong> sagde: "Du er jo<strong>og</strong>så et år bagefter os andre". I de øvrigegrupper var der inddraget økol<strong>og</strong>iske varer ihusholdningen i varierende omfang:"..Dengang jeg lagde om, sagde jeg, at det var da forat tjene n<strong>og</strong>le flere penge, egentlig ikke for at brugeflere penge i privathusholdningen. Men nu står derda økol<strong>og</strong>isk mel <strong>og</strong> rosiner <strong>og</strong> kokosmel i skabet <strong>og</strong>rugbrød <strong>og</strong> syltetøj <strong>og</strong> smør … " (økol<strong>og</strong> B). Denneomlægning af husholdningen, som <strong>og</strong>såblev beskrevet af enkelte dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter,kan tages som et udtryk for, at omlægningengradvist bliver mere <strong>og</strong> mere omfattende<strong>og</strong> når længere <strong>og</strong> længere ind i helebedriften <strong>og</strong> hele familiens/menneskenesliv.4) Succes i praksis giver frihed til at udvikle sig videre.Økol<strong>og</strong>erne såvel som konsulenterne <strong>og</strong>n<strong>og</strong>le af dyrlægerne berettede om, hvorledes"succes i praksis" gav selvtillid <strong>og</strong> støttedeprocessen i bedriften. Man lærer afpraksis, <strong>og</strong> man ser, at det fungerer <strong>og</strong> fårder<strong>ved</strong> modet til både at tænke <strong>og</strong> gå etskridt videre. Denne vinkel er i høj grad <strong>og</strong>såprocesorienteret. Man kan muligvis <strong>og</strong>såudlede, at praksis måske fjerner n<strong>og</strong>le bekymringer<strong>og</strong> der<strong>ved</strong> giver "frihed" til atoverveje <strong>og</strong> arbejde videre.5) "Det føles anderledes". I gruppen med de ældsteomlæggere – fra 1995 – så interviewpersonernei høj grad tilbage på en proces, somde havde været igennem <strong>og</strong> formodentligstadig var inde i. En af økol<strong>og</strong>erne i dennegruppe fremførte under diskussionen omdyrlægernes påstand om at de ofte ikkekunne se forskel på en besætning før <strong>og</strong> efteromlægning, at "det kan godt være, at deikke kan se forskel, men det føles anderledes<strong>og</strong> det skal vel <strong>og</strong>så tages alvorligt."Tænker man på hvad en "proces" kan beståaf, vil man tillægge "følelsen af forandring"stor vægt <strong>og</strong> som forudsætning for, at tingene<strong>og</strong>så ændres i praksis. Denne "følelseaf at det er anderledes" kan således godt sessom et særdeles vigtigt element i skridtetfrem mod en gennemgribende forandring,<strong>og</strong> som en del af en proces i en retning.6) Tankerne for <strong>og</strong> imod "fortidens synder". Refleksionerover tidligere praksis som fremlagt iafsnit 3.7 indikerer <strong>og</strong>så en bevidsthed omat have flyttet sig fra et punkt til et andet.Det kan så være forbundet med en glædeover "at være kommet så langt", "at havetaget et skridt i en retning som man finderrigtig", eller den kan være forbundet med enmere eller mindre smertefuld oplevelse af,at man måske har gjort n<strong>og</strong>et forkert tidligere.Det er i den forbindelse vigtigt – <strong>og</strong>såi en rådgivningssituation eller blandt kolleger– at gå i dybden med netop sådan enoplevelse <strong>og</strong> "komme videre" for eksempel<strong>ved</strong> at forstå, hvorfor man tidligere harhandlet, som man har gjort. Dermed ikkevære sagt, at man skal skubbe ansvaret frasig. At tage beslutninger i en besætning erd<strong>og</strong> en kompliceret proces, <strong>og</strong> en forståelseaf denne proces skal forstås i sammenhængmed beslutninger på bedriftsniveau <strong>og</strong> deimpulser, den enkelte landmand får udefra.Det er d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så vigtigt at forstå, at når enlandmand kommer med sådan en udtalelse,sker det i erkendelse af det ansvar, mansom driftsleder i sidste ende har i sin besætning.Dette ansvar er <strong>og</strong>så fundamentet forat komme videre <strong>og</strong> tage beslutninger, somman fremover vil have det godt med.7) Bevidstheden om hvor nødvendigt det er at blive <strong>ved</strong>med at lære. Flere gange under disse interviewsbliver det fremhævet, at "det drejersig om at lære af sine erfaringer". Det antyder,at processen med tilpasning af de nyevilkår <strong>og</strong> senere identificering med driftsformener en kontinuert proces, hvori praksisskal udvikles, <strong>og</strong> "man bliver ikke fær-57
dig". Det indikerer således i høj grad <strong>og</strong>såbevidsthed om <strong>og</strong> medleven i en proces.Denne læring drejer sig både om at lærerent praktisk, hvordan man kan håndteren<strong>og</strong>le problemstillinger, men som den følgendediskussion antyder, handler det <strong>og</strong>såom at "lære at slå sig til tåls" <strong>og</strong> bruge nederlagenekonstruktivt en anden gang:Økol<strong>og</strong> K: ".. vi havde 11 ha, der bare gik ned istankelben, det skal man bare lære ikke at grædeover, for man må ikke sprøjte. Vi skal leve af det.Det ser grimt ud, men vi skal lære at leve af det,når den giver et godt år … jeg kan huske, at konsulentensagde: "Jamen hvorfor søger du ikke omdispensation til at gøre n<strong>og</strong>et <strong>ved</strong> det der", jamen,det ønskede jeg slet ikke, for jeg skal bare lære atgribe det an på en måde, så det ikke bliver så slemten anden gang."Økol<strong>og</strong> H: Ja, man skal lære at vende ryggen til,ikke kigge på den hver dag … sige til sig selv atman kan vende tilbage om en måned <strong>og</strong> se, om denskal sås til, eller man bare skal ud <strong>og</strong> fodre stankelben…Økol<strong>og</strong> F: Ja, <strong>og</strong> lære af det, lære <strong>og</strong> tænke overhvad man så kan gøre for at det ikke sker igen.8) En periode som fanatiker. Økol<strong>og</strong> B følte siggodt "gennemarbejdet" som økol<strong>og</strong> efterhånden<strong>og</strong> fremlagde blandt andet sin "proces"sådan her: "Jeg tror man starter <strong>og</strong> siger, atman ikke skal være fanatiker, <strong>og</strong> så bliver man fanatiker,<strong>og</strong> så kommer man igen over til et stadium,hvor man siger at nu skal man heller ikke være altfor fordømmende. Det tror jeg er fordi man koncentrerersig så meget om at få det hele til at køre <strong>og</strong>forstå reglerne <strong>og</strong> baggrunden for det." Denne"periode som fanatiker" kan således betragtessom en periode, hvor man netop søgerat "gøre økol<strong>og</strong>iens mål til sine egne" <strong>og</strong> anstrengersig for at gøre målsætningerne tilen del af sin egen praksis. I den proces kan"fanatisme" betragtes som nødvendig for at"smage", hvordan det føles.9) Langsigtet planlægning af besætningen. Flere økol<strong>og</strong>erhavde fået et andet syn på vigtighedenaf at passe på kvierne som besætningensfremtid, <strong>og</strong> de relaterede dette til omlægningsprocessen<strong>og</strong> en mere "langsigtettænkning". Tilsvarende – som fremlagt fleregange i det foregående – blev der givet udtrykfor at man skulle lære at tænke frem fradet ene år til det næste: man skulle kunneleve af det, der gik godt det ene år; <strong>og</strong>så detnæste hvor det måske gik knap så godt. Tilsvarendevar økol<strong>og</strong> A begyndt at tænkemeget mere i avl: hans køer blev mere"spraglede" nu, men han avlede svensk blodind i besætningen for at få mere robuste køer,<strong>og</strong> var begyndt at bruge mastitisindekseti avlsarbejdet.3.10 Tre gode råd til kommendeomlæggereDe tre grupper blev bedt om indbyrdes at findefrem til tre gode råd, som de ville give videre tilkommende omlæggere ud fra det, de selv havdeværet igennem. Der viste sig at være forholdsvisstor enighed mellem gruppemedlemmer <strong>og</strong> ikkesom forventet en diskussion om, hvilke råd manville prioritere. Endvidere er der et ganske godtsammenfald mellem grupperne, <strong>og</strong> de gode råd vilblive præsenteret i det efterfølgende i ikkeprioriteretrækkefølge (eftersom der ikke var taleom prioritering mellem de tre gode råd i den enkeltegruppe).1) Indstilling <strong>og</strong> at man skal ville: "Han skal selvvære indstillet på det. Hvis der er et økonomisk incitamenttil det, så er det ikke nok. Ikke i mine øjne.Han skal have lyst til det, fordi det er spændende.Ellers skal han ikke gøre det." (Økol<strong>og</strong> A).Det handlede <strong>og</strong>så om, at man havde lyst tildet som en del af landmandsgruppen i lokalområdet,som det fremgår af følgendeordveksling:Økol<strong>og</strong> M: "Man skal gøre det, fordi man synesdet er sjovt … <strong>og</strong> så ser man på de andre <strong>og</strong> tænker,om det nu er n<strong>og</strong>en, man kunne tænke sig atsnakke med…"Økol<strong>og</strong> N: "Ja, vi vidste jo ikke, at du havde meldtdig, da vi andre gjorde det… " (latter i gruppen)58
I den forbindelse blev vigtigheden af atmoralen er i orden <strong>og</strong>så nævnt: man skalvære indstillet på at ville være 100% "ren ikanterne": "Vi skal have en moral selv, som vikan leve med, ligesom med tilbageholdelselstid. Jegsynes min moral er blevet bedre. Dengang vi skulleholde tilbage i 3 dage, kunne mælken måske godtryge med i den sidste malkning, men det kan denikke nu efter 9 dage. Samtlige 18 malkninger rygerud til kalvene, for jeg føler mig faktisk mere forpligtetend før. Jeg har det godt med, at når mine naboerkommer <strong>og</strong> siger "åhhh… tror du ikke…??" <strong>og</strong>så kan jeg sige "Overho<strong>ved</strong>et ikke!". Du er nødt tilat have moralen i orden, ellers bliver det n<strong>og</strong>et særtn<strong>og</strong>et" (økol<strong>og</strong> H).2) Tro på det. Dette råd er tæt beslægtet medovenstående "at skulle ville det". Det handlede<strong>og</strong>så om, at man skulle have så megetlyst <strong>og</strong> gå-på-mod, at man dels kunne klareden modgang, der sandsynligvis <strong>og</strong>så villekomme, <strong>og</strong> dels kunne forsvare det over foromverdenen: "Hvis han ikke VIL det, så trorjeg, det er for anstrengende. Hvis han ikke kan tåleat se ukrudt, <strong>og</strong> den er alt for følsom over det, så erdet for belastende, <strong>og</strong> så skal den sgu ikke gøre det,for så mange penge er der heller ikke i det! ….Man skal kunne forsvare det man gør!" (Økol<strong>og</strong>E).Dette element - at kunne forsvare det - indebærer<strong>og</strong>så,at man selv tror på det <strong>og</strong> stårbag den endelige beslutning:Økol<strong>og</strong> P: "Tro på dig selv <strong>og</strong> lad være med at lyttetil naboerne for meget … en af mine naboer blevsablet ned, da han ville lægge om som svinebondeØkol<strong>og</strong> N: Jamen man får utrolig mange råd, <strong>og</strong> pået eller andet tidspunkt må man skære igennem <strong>og</strong>sige, at nu gør vi sådan her. Det koster jo <strong>og</strong>så at fån<strong>og</strong>en til at regne på det i evigheder, <strong>og</strong> de kan ikkesvare på det alligevel. Og de hjælper ikke med atbetale…"3) De fysiske rammer skal være tænkt godt igennem.Stalden skal være i orden, <strong>og</strong> der skal værejord nok, eller <strong>og</strong>så skal der være samarbejdsaftaler.Man skal være sikker på, atman kan avle foder nok. Der skal væreharmoni på bedriften, <strong>og</strong> et par af deltagernetalte i den forbindelse varmt for, at mantænkte i driftsfællesskaber med naboernefrem for at købe jord op.4) Ikke at blive irriteret over reglerne. "Accepteredem, men måske nok blive irriteret. Der er <strong>og</strong>såmange regler at blive irriteret over som konventionel."(økol<strong>og</strong> i gruppe 3). " At man ikke skalblive irriteret over reglerne. Det bliver en stor belastning,hvis man irriterer sig over reglerne. Så måman sige, jamen sådan er reglerne, <strong>og</strong> sådan må jeggøre. Jamen du må gøre en indsats, ellers bliver detdobbelt så besværligt (økol<strong>og</strong> K). I forlængelseheraf blev det i den pågældende gruppe <strong>og</strong>såpåpeget at man skal betragtedem, derkontrollerersom n<strong>og</strong>en, der er til for økol<strong>og</strong>ernesskyld, for det er de, <strong>og</strong> hvis manstarter med den indstilling, at reglerne eruudholdelige <strong>og</strong> kontrollanterne bare til foret systems skyld, så kan man lige så godt ladevære med at blive økol<strong>og</strong>.5) At man er enige om det i familien. Det indebærer,at man har snakket sammen om alle dekonsekvenser, det kan medføre, f.eks. fluer<strong>og</strong> forholdet til naboerne (diskuteret i afsnit3.8.1).6) Interesse for markedsføring <strong>og</strong> sine produkter. Atman så tidligt som muligt begynder at interesseresig for produkter, markedsføring <strong>og</strong>kvalitet <strong>og</strong> stræber efter tættere kontakt tilforbrugere <strong>og</strong> følger sine produkter til dørs.Dette emne eller råd blev fremført i den enegruppe som "det fjerde råd", <strong>og</strong> blev diskuteretmellem gruppemedlemmer i forhold tilhvor meget overskud man har i dagligdagentil at leve op til det, <strong>og</strong> samtidig hvad detindebærer at skulle have "kontakt til forbrugere".3.11 Perspektiveret diskussion3.11.1 Ændringer på bedriftsniveau - etspejlbillede af ændringer i landbruget?Som det fremgår af ovenstående, gav omlægningtil økol<strong>og</strong>i startskuddet til en række ændringer på59
edriftsniveau. Selve oplevelsen af de ændringer ibesætningen, som kan siges at være en direktefølge af omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift, kunne værevanskelige at skelne fra ændringer, som ikke nødvendigvisvar direkte forbundet med økol<strong>og</strong>i.Ændret staldsystem <strong>og</strong> besætningsstørrelse kannævnes som eksempler på områder, som er en delaf gården selv. Ændringer i behandlingspolitik påbedriftsniveau er derimod et område, som <strong>ved</strong>rørerflere grupper af aktører, såsom landmænd,praktiserende dyrlæger samt mere perifert foreksempel forbrugere <strong>og</strong> forskere i resistensudvikling.Det kan være vanskeligt at vurdere, om ændringi behandlingspolitik på bedriftsniveau har atgøre med den enkelte landmands overvejelserunder omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift, eller om deter et resultat af en generel samfundsdebat, somhar været fremme gennem en flerårig periode.Vekselvirkningen mellem den økol<strong>og</strong>iske driftsform<strong>og</strong> eksempelvis debatten om landbrugetsantibiotikaforbrug antages at være ganske betydelig:den økol<strong>og</strong>iske driftsforms opståen har satfokus på behandlingskriterier <strong>og</strong> ansvar i forbindelsemed behandling samtidig med, at den øgedefokus på antibiotikaresistens utvivlsomt har øgetinteressen for økol<strong>og</strong>isk jordbrug.Set fra den økol<strong>og</strong>iske landmands synsvinkel harfastlæggelsen af behandlingskriterier tilsyneladendeværet præget af en mere aktiv stillingtagen. Iforlængelse af at omlægningsprocessen generelthar givet anledning til refleksion samt at landmandenskulle "forsvare" <strong>og</strong> "stå inde for" sinhandling, vil en tiltagende bevidsthed om behandlingskriteriervære ganske naturlig. Det vil i n<strong>og</strong>letilfælde <strong>og</strong>så omfatte diskussioner med den lokaledyrlæge, som derigennem præger driftslederensvalg i den ene eller den anden retning.3.11.2 Økonomiens rolle i den økol<strong>og</strong>iskedriftsformSom nævnt i foregående afsnit var økonomiengenerelt en væsentlig faktor for omlægningen tiløkol<strong>og</strong>isk drift. Samtidig blev det fremhævet, at"økonomien alene ikke var nok". Den sidstnævnteudmelding ses i bakspejlet hos landmænd, dernetop har været igennem omlægningsprocessen.De erkender, at for dem har udfordringen <strong>ved</strong> atændre driftsform, diskutere værdier <strong>og</strong> møde omverdenenmed baggrund i en ny <strong>og</strong> egen beslutningværet frugtbar. Samtidig giver de <strong>og</strong>så udtrykfor, at økonomien måske ikke er så fabelagtig god,som de blev stillet i udsigt eller, at den økonomiskegevinst i det mindste skal ses i lyset af andreforhold. Ganske vist havde flere af de interviewedelandmænd modtaget tilskud, blandt andet iform af fordelagtige leveringskontrakter <strong>og</strong> desåkaldte "Mål B5-midler", men de følte ikke, at dehavde fået penge foræret uberettiget, altså uden atyde en ganske betydelig indsats selv. Naboernes<strong>og</strong> omverdenens misundelse over at de både fikøkonomiske tilskud <strong>og</strong> blev "pressens kæledægger"blev generelt tilbagevist med at set i forholdtil tilskudsmuligheder generelt, stod økol<strong>og</strong>erneikke væsentlig bedre, <strong>og</strong> det havde <strong>og</strong>så kostetmange personlige, arbejdsmæssige <strong>og</strong> økonomiskeressourcer at ændre bedriften (f.eks. <strong>ved</strong> eksperimentermed markdriften, nye maskiner, ændretstald <strong>og</strong> rutiner).3.11.3 Der sker et brud" – opbygningaf sammenhæng mellem idé <strong>og</strong>praksis over tidTil forståelse af den såkaldte "økol<strong>og</strong>iske proces"kan man måske opstille en forståelsesmodel <strong>og</strong>diskutere sammenhængen mellem teori <strong>og</strong> praksisud fra denne forståelsesmodel. Man bliver dermedper definition, <strong>og</strong> set med omgivelsernes øjne,flyttet fra en kategori til en anden. Det kan havebetydning for forholdet til naboer <strong>og</strong> kolleger,samarbejdspartnere, <strong>og</strong> bevidstheden om et "nyttilhørsforhold" kan ændre på forholdet inden forfamilien <strong>og</strong> på det enkelte familiemedlems syn påsig selv. I omgivelsernes øjne er det sandsynligvishér, "bruddet" er sket: man har besluttet sig <strong>og</strong> er"flyttet over i en anden lejr". Efter både dyrlægernes,konsulenternes <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>ernes egne udsagner det mest afgørende imidlertid ikke sket endnu.Der vil komme en lang fase, hvor man oplever, atman er tvunget til at ændre praksis <strong>og</strong>så på punkter,som man ikke umiddelbart selv kan se rationaletmed. Praksisændringer, dét at man får roover det (man HAR taget beslutningen) samt kontaktentil andre i samme situation medvirker til, at60
tankerne modnes, <strong>og</strong> man oplever en øget tilfredshedmed det, man gør: man ser at det lykkes,<strong>og</strong> man ser, måske, at det virker meget fornuftigt,<strong>og</strong> der sker et langsomt holdningsskift. I sidsteende vil man således forankret både i praksis <strong>og</strong> iegne, gennemtænkte holdninger kunne videregi<strong>ved</strong>riftsformen til sin egen bedrift (dvs. at handlingernebegynder at have baggrund i egne motivationerfrem for udefrakommende regler) <strong>og</strong> til omgivelserne:forbrugere <strong>og</strong> kolleger. Man kan selvforsvare, hvad der sker: det bliver en del af bedriften.Eksisterendepraksis; vanerOpbrud, omlægning=> "tvungne" nyerutiner <strong>og</strong> valgTomrum; "kunstigerutiner" uden fodfæsteForestilling om hvadder er godtPraksis modnertanker <strong>og</strong> givererfaringerOpbrud: nytænkningFODFÆSTEFigur 3.1En mulig forståelsesmodel af opbygningen af ny praksis baseret på erfaringer <strong>og</strong> overvejelseri en økol<strong>og</strong>isk besætning. Under omlægning starter en landmand med udgangspunkt iforskellige "eksisterende praksis", <strong>og</strong> rutiner, som er indeholdt i reglerne overtages delvist.Selve disse rutiner <strong>og</strong> den praksis, dette medfører, medvirker til at give mod <strong>og</strong> modne tanker,således at overvejelserne om at lægge om <strong>og</strong> hvorledes man ønsker sin bedrift byggetop gradvist bliver indskrives i besætningens mål <strong>og</strong> bliver en del af landmandens, besætningens<strong>og</strong> gårdens identitet. Udviklingen stopper ikke, <strong>og</strong> de dobbelte pile illustrerer en cyklus,der fortsætter <strong>og</strong> formodentlig i mere eller mindre grad er til stede i de fleste besætninger.3.12 Er "det føles anderledes"tilstrækkelig grund til atkøbe et produkt?Følelsen af at "n<strong>og</strong>et blev anderledes" under omlægningentil økol<strong>og</strong>isk drift omfattede ikke kunkøer <strong>og</strong> kalve, men den omfattede OGSÅ besætningeni kraft af, at den er en central del af bedriften.Der ændres på rutiner, <strong>og</strong> disse ændringersætter yderligere tanker i gang, som diskuteret iafsnittet ovenfor. Det var tilsyneladende svært forlandmændene at opremse helt konkrete ændringer,<strong>og</strong> det endte med en lidt frustreret bemærkning,som alle i den pågældende gruppe, hvordette kom på tale, sluttede op om: "Det kan godtvære, at der ikke er sket så meget, men det følesanderledes". Det var beskedent at sige at der ikkevar sket så meget, eftersom de fleste havde byggetny stald, men det var - igen - svært at indkredse"det specielt økol<strong>og</strong>iske, som var sket."Det er relevant at spørge sig selv, hvorfor detegentlig føles anderledes. På "Økol<strong>og</strong>isk Årsmøde"i marts 1999 blev der under en plenumdiskussionom "forbrugerforventninger" rejst et spørgsmålfra en økol<strong>og</strong>: "Jeg vil gerne have at vide, omøkol<strong>og</strong>i er n<strong>og</strong>et, der sker i jorden, eller det skerinde i vores ho<strong>ved</strong>er". Spørgsmålet er relevant,<strong>og</strong>så i denne diskussion om dyrevelfærd (hvor viså ændrer "forandringer i jorden" til "forandringeri stalden"). Kan det "føles anderledes" uden, atdet er eller bliver anderledes"? Følelsen af "ander-61
ledeshed" udspringer næppe af det tomme rum;hvis den er <strong>ved</strong>varende, er den <strong>og</strong>så et tegn på, atn<strong>og</strong>et ER anderledes <strong>og</strong> et varsel om fortsat udvikling.Følger man tankerne bag figur 3.1 til ende,vil der være en konstant <strong>og</strong> gensidig påvirkningmellem teori <strong>og</strong> praksis. Forandring på begge planerkræver ufravigeligt, at der følges op på såveldet teoretiske som det praktiske plan.Selv om forandringen måske ikke sker prompte,men over tid, er der et mål <strong>og</strong> en retning i <strong>og</strong> med,at man tilstræber harmoni <strong>og</strong> forbedring. Mangeforbrugere køber måske dette mål <strong>og</strong> denne retning.Set fra den vinkel kan "følelsen af anderledeshed"– i <strong>og</strong> med at det varsler forandring henimod et forhåbentlig fælles <strong>og</strong> formuleret mål –godt være et "salgsargument".Svaret på spørgsmålet om "økol<strong>og</strong>i findes i staldeneller bare inde i n<strong>og</strong>le ho<strong>ved</strong>er" kan såledesmed ganske stor sikkerhed ikke gives som et "enten-eller":det er centralt at tage udgangspunkt i,at økol<strong>og</strong>i ikke findes, hvis ikke teorien ("det dersker inde i ho<strong>ved</strong>erne") følges af <strong>og</strong> udvikles pågrundlag af praksis ("det der sker i stalden <strong>og</strong> påmarken") <strong>og</strong> omvendt, at praksis <strong>og</strong>så forandresmed delvis forankring i teoretiske reflektioner.Sammenfletningen er nødvendig, <strong>og</strong> en forandring"inde i ho<strong>ved</strong>et" vil medføre praksisændringer,ligesom praksisændringer bringer tanken videre.3.12.1 Ændringer i systemet eller ændringersom følge af økol<strong>og</strong>i?Størstedelen af de interviewede landmænd i denneundersøgelse havde bygget om, <strong>og</strong> for mangehavde omlægningen <strong>og</strong>så medført ændret besætningsstørrelseeller ændrede samarbejdsflader medkolleger (driftsfællesskab i en eller anden grad).Man kan fremføre, at det er disse ændringer –sammen med andre ændringer, såsom at roer blivertaget ud af foderplanen, at der blever meregrovfoder, eller at der indføres fuldfoder – somgør den virkelige forskel <strong>og</strong> derigennem på længeresigt giver en forbedring af besætningens sundhedstilstand.Flere dyrlæger sagde således, at enkonstateret forbedring i sundhedstilstanden i n<strong>og</strong>leøkol<strong>og</strong>iske besætninger "ikke havde n<strong>og</strong>et medøkol<strong>og</strong>i at gøre, men nærmere med staldene, foderetosv". Man kan i forlængelse heraf med rettefremføre, at den økol<strong>og</strong>iske driftsform ikke harpatent på hverken velfungerende løsdriftsstalde,fuldfoder eller græsning. Berettiger det til at drageden slutning, at det ikke er "økol<strong>og</strong>ien", der harmedført en forandring, men løsdriftsstalde, lys,luft, fuldfoder/mere grovfoder osv? Såfremt mangør det, ser man bort fra, at disse landmænd - sålille et materiale det end er – rent faktisk blev stimulerettil at bygge <strong>og</strong> omlægge rutiner i forbindelsemed omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift. Den økol<strong>og</strong>iskedriftsform omfatter mange enkeltelementer.Hele bedriften omfattes. Det må være båderelevant <strong>og</strong> nødvendigt at betragte disse tilsyneladende"enkeltelementer" (stald, fodring, græsningm.m.) som dele af en sammenhæng <strong>og</strong> et samspilinden for den enkelte besætning <strong>og</strong> bedrift <strong>og</strong>dernæst anerkende "samlingen af elementer" somet af den økol<strong>og</strong>iske driftsforms karakteristika.3.13 Bemærkninger til interviewmetoden<strong>og</strong> fremtidigeområder for udforskningHvor interviewene af dyrlæger <strong>og</strong> konsulenterlangt hen ad vejen muliggjorde en systematisk <strong>og</strong>gennemgribende analyse, må interviewene af detre grupper landmænd siges i højere grad at væreet "forstudium" til en mere gennemgribende undersøgelse.De individuelle interviews foregik iudpræget grad som en mere eller mindre intensdial<strong>og</strong> mellem to personer, hvor det var muligt atholde koncentration <strong>og</strong> den røde tråd fangen,indtil et tema var afdækket i så høj grad, som deninterviewede person (interviewpersonen) "kunnestå inde for". Interviewpersonen i et individueltinterview styrer i høj grad samtalen inden for temaet.Udspørgen <strong>og</strong> uddybning kunne derudoverforetages. Der var plads <strong>og</strong> rum til at fornemmedette. I gruppefokusinterviewene forholdt det siganderledes, idet den indbyrdes diskussion mellemgruppemedlemmer i perioder var meget dominerende.Mange gange blev der åbnet for spørgsmåli en gruppe, som aldrig blev fulgt til ende, fordimange af diskussionerne bevægede sig hurtigt <strong>og</strong>62
ehændigt rundt i en lang række forskellige temaer.Man kunne vende tilbage, men kontakten mellemden enkelte <strong>og</strong> intervieweren var mindre, <strong>og</strong>der var en konstant strøm af associationer i omløb.Der var kort sagt en stor grad af gruppedynamik,som måske kunne tilskrives deltagernesindbyrdes kendskab til hinanden. Omvendt kandet <strong>og</strong>så fremhæves som en stor fordel. Detfremgår tydeligt af det ovenstående, at der erbragt mange forskellige temaer på bane – hvilketformodentlig kan tilskrives en kombination afinterviewformen (åbent interview), <strong>og</strong> at folkkender hinanden, <strong>og</strong> at de er engagerede i diskussionen.Det var ikke usædvanligt, at én personunder et interview nævnede eksempelvis en rutine,som <strong>ved</strong>kommende havde indført i sin besætning,<strong>og</strong> som udløste nysgerrig spørgen til detaljeri denne rutine <strong>og</strong> hvad virkningen havde været.Disse interviews er således i høj grad brugt til atåbne en lang række temaer <strong>og</strong> belyse <strong>og</strong> nuancere,men der er ikke gennemført egentlig tekstanalyserpå grund af den forholdsvis sparsommegrad af "forfølgelse" af enkelte tråde.63
4. Rådgivning under hensyn tilmålsætning <strong>og</strong> regler i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægsbesætningerPeter Stamp Enemark 1) , Hans Jørgen Andersen 2) <strong>og</strong> Kenneth Kr<strong>og</strong>h 3)1)Landskontoret for Kvæg2)Mejeriforeningen3)Dyrlægegruppen Friisenborg4.1 Lovgivning, målsætning <strong>og</strong>regler på økol<strong>og</strong>iområdetProduktionen i det økol<strong>og</strong>iske jordbrug foregår imere afgrænsede rammer end i det konventionellelandbrug.Den økol<strong>og</strong>iske landmand skal tage hensyn til denøkol<strong>og</strong>iske lovgivning, der udmøntes i konkreteregler, der skal kunne kontrolleres. Den økol<strong>og</strong>iskemålsætning skal give en vision om, ad hvilkenvej det økol<strong>og</strong>iske jordbrug skal gå. Den økol<strong>og</strong>iskelandmand <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>irådgiveren har en fællesopgave i, at få reglerne <strong>og</strong> målsætningen til at fungerepå bedriftsniveau. Dette er nødvendig for atfå økol<strong>og</strong>ien til at fungere i praksis <strong>og</strong> for at fastholdeøkol<strong>og</strong>iens troværdighed.I første afsnit gives et overblik over sammenhængenmellem lovgivningen, målsætningen, reglerne<strong>og</strong> kontrollen.4.1.1 Historisk udviklingFra slutningen af 1970'erne steg antallet af jordbrugeremed interesse for den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode.Det var en kombination af forbrugernesvoksende forståelse for miljøproblemer <strong>og</strong>n<strong>og</strong>le landmænds initiativ til en mere miljøvenligproduktionsmetode, der fik antallet af økol<strong>og</strong>iskebedrifter til at vokse.Salg af økol<strong>og</strong>iske produkter foregik hidtil viastalddørs- <strong>og</strong> torvesalg. Det muliggjorde en direktekontakt mellem producent <strong>og</strong> forbruger, hvilketsikrede tilfredsstillende troværdighed til produkternesoprindelse <strong>og</strong> kvalitet.En række forbrugere <strong>og</strong> producenter t<strong>og</strong> i 1981initiativ til stiftelse af Landsforeningen Økol<strong>og</strong>iskJordbrug (LØJ). Formålet var at fremme udviklingenaf økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Landsforeningen fastsatteregler for økol<strong>og</strong>isk produktion, <strong>og</strong> foreningenfungerede som serviceorgan for jordbrugere<strong>og</strong> førte kontrol med reglernes overholdelse. I periodenfra 1981 til 1987 var Landsforeningens reglerfor økol<strong>og</strong>isk produktion de eneste på områdeti Danmark. Ligeledes var foreningens egenkontrolden eneste af sin art i Danmark.Med en stigende handel <strong>og</strong> en øget forbrugerinteressefor økol<strong>og</strong>iske produkter steg behovet foren offentlig fastsættelse af regler for økol<strong>og</strong>iskjordbrugsproduktion samt for etablering af et offentligtkontrolsystem, der skulle sikre produkternesøkol<strong>og</strong>iske oprindelse i forbindelse med markedsføringen.65
Endvidere opstod et ønske om at etablere støtteforanstaltningertil omlægning af jordbrug frakonventionel til økol<strong>og</strong>isk driftsform.Alt dette resulterede i <strong>ved</strong>tagelsen af lov nr. 363af 10. juli 1987 om økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion.Iværksættelsen af lovens formål blev konkretiseret<strong>ved</strong> udstedelse af følgende bekendtgørelser:• Bekendtgørelse nr. 830 af 15. december 1987om økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion.• Bekendtgørelse nr. 16 af 12. januar 1989 omstøtte til økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion.• Bekendtgørelse nr. 311 af 12. maj 1989 omøkol<strong>og</strong>isk levnedsmidler.De forskellige bekendtgørelser m.v. kan ses påwww.lr.dk under området Regelinfo.Bekendtgørelser bliver fulgt op af ændringsbekendtgørelser.Den seneste ændringsbekendtgørelse<strong>ved</strong>rørende økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktioner nr. 932 af 15. december 1998. Bekendtgørelsernebliver fulgt op af en Vejledning om økol<strong>og</strong>iskjordbrugsproduktion, der har til formål atbeskrive reglerne.Således eksisterer der på nuværende tidspunkt toregelsæt i Danmark; Statens regler <strong>og</strong> LØJ's regler.I 1991 blev der fastsat EU-bestemmelser for økol<strong>og</strong>iskjordbrugsproduktion med <strong>ved</strong>tagelse afRådets Forordning (EØF) nr. 2092/91 af 24. juni1991 om økol<strong>og</strong>isk produktionsmetode for landbrugsprodukter<strong>og</strong> om angivelse <strong>og</strong> mærkningheraf på landbrugsprodukter <strong>og</strong> levnedsmidler.Det oprindelige forslag, hvorefter bestemmelserne<strong>og</strong>så skulle omfatte animalske produkter, vistesig ikke gennemførligt, men det blev fastsat, atEU-Kommissionen inden den 1. juli 1992 skullefremsætte forslag om principper <strong>og</strong> særlige kontrolforanstaltningerfor økol<strong>og</strong>isk produktion afanimalske produkter. Et sådant er nu fremsat <strong>og</strong>det blev <strong>ved</strong>taget 15. juni 1999. EU-reglerne træderi kraft ét år efter, at teksten er offentliggjort iEU-tidende. Datoen på offentliggørelsen blev den24. august 1999. Reglerne træder således i kraft iden 24. august år 2000.EU-bestemmelserne på det vegetabilske områdeer forordningsbestemte <strong>og</strong> gælder derfor umiddelbarti hver medlemsstat.Bestemmelserne er af praktiske hensyn indarbejdeti den danske bekendtgørelse om økol<strong>og</strong>iskjordbrugsproduktion. Således omfatter bekendtgørelsenbåde den EU-bestemte vegetabilske produktion<strong>og</strong> de danske regler på det animalske område.EU-bestemmelserne på det animalske områdevil blive indarbejdet i den danske bekendtgørelsei løbet af efteråret 1999, så de er klar et halvt årfør de træder i kraft.4.1.2 Administration, kontrol <strong>og</strong> indflydelsepå lovgivningenAdministration af den økol<strong>og</strong>iske lovgivning erdelt mellem:• Plantedirektoratet, der varetager administration<strong>og</strong> kontrol af reglerne om den økol<strong>og</strong>iskejordbrugsproduktion <strong>og</strong> om markedsføring aføkol<strong>og</strong>isk udsæd, gødning <strong>og</strong> foder. Plantedirektoratetudsteder autorisation til, at landmandenkan sælge økol<strong>og</strong>iske produkter meddet røde Ø-mærke. Autorisationen gives påbaggrund af en ansøgning <strong>og</strong> kontrolbesøg.• Strukturdirektoratet for Fødevarer, Landbrug<strong>og</strong> Fiskeri varetager reglerne om offentlig støttetil fremme af økol<strong>og</strong>isk jordbrug.• Veterinær- <strong>og</strong> Fødevaredirektoratet, der varetageradministration <strong>og</strong> kontrolkoordination irelation til reglerne om markedsføring, forarbejdning,mærkning m.v. af økol<strong>og</strong>iske levnedsmidler.Økol<strong>og</strong>ilovgivningen i 1987 betød i første omgangdobbeltkontrol på området, idet såvel detail-66
handlen som LØJ´s avlere ønskede at fastholdederes egen kontrol. Fra 1992 har det været frivilligtfor LØJ's medlemmer, om de ønskede atoverholde foreningens regler <strong>og</strong> være kontrolleretherfor. Økol<strong>og</strong>iske mælkeproducenter skal d<strong>og</strong>kontrolleres efter "supplerende regler" jævnførderes kontrakter med mejerierne. Disse "supplerenderegler" er LØJ's regler.Kontrollen er siden 1992 foregået i samarbejdemed Plantedirektoratet, der <strong>og</strong>så udfører kontrolefter LØJ's regler, når producenten ønsker det.Som medlem af LØJ er der d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så mulighedfor at få et kontrolbesøg af LØJ.Plantedirektoratet gennemfører, med udgangspunkti oplysningerne fra det årlige indberetningsskema,1-2 årlige kontrolbesøg hos autoriseredeproducenter. Alle bedrifter får et kontrolbesøg iløbet af vækstsæsonen. Endvidere gennemføresvinterkontrolbesøg hos større husdyrproducenter,herunder alle mælkeproducenter. Endelig gennemføreset antal ikke-varslede kontrolbesøg.Kontrolbesøget omfatter dels en gennemgang afregnskaber, foderplaner <strong>og</strong> markplaner, dels besigtigelseaf arealer <strong>og</strong> husdyr, herunder om produktionsforholdenetilgodeser husdyrenes fysiol<strong>og</strong>iske<strong>og</strong> adfærdsmæssige behov.Kontrol er det offentliges mulighed for at vurdere,om den enkelte landmand overholder de økol<strong>og</strong>iskeregler. Ved overskridelser af reglerne harPlantedirektoratet mulighed for at give den økol<strong>og</strong>iskeproducent en påtale, fratage autorisationenmidlertidigt eller i værste fald helt at fratage producentenautorisationen.Figur 4.1.1 viser de forskellige indflydelsesveje derfindes i dag for at påvirke reglerne på EU-plan.Figuren giver et overblik over arbejdet, der foregåromkring de økol<strong>og</strong>iske regler. En mere dybgåendeindsigt i det internationale arbejde leveres iet notat (Holmbeck, 1999). Her beskrives de politiske<strong>og</strong> faglige sammenhæng på anskuelig vis.Figur 4.1.1Forskellige indflydelsesveje på de økol<strong>og</strong>iske regler.Indflydelsesveje på de økol<strong>og</strong>iske reglerIFOAMEU-gruppeEUkommissio-ForhandlingFødevareministerietsPlantedirktorat <strong>og</strong>StrukturdirektoratetFagligstyregruppeDen Danske DyrlægeforeningDen Danske DyrlægeforeningLØJLandbrugetsRådgivningscenterFaggruppe Økol<strong>og</strong>iDe Danske LandboforeningerDansk FamilielandbrugDyrlæger LØJ medlemmer Rådgivere Landmænd67
Medlemmer af LØJ har mulighed for, via den årligegeneralforsamling, at få indflydelse på foreningensmålsætning <strong>og</strong> regler. En faglig styregruppesender høringssvar direkte til Fødevareministeriet,der har forhandlingsret overfor EUkommissionen.LØJ har via Dansk IFOAM en tæt kontakt til deninternationale økol<strong>og</strong>iorganisation IFOAM, derhar en rådgivende rolle over for EU-kommissionen.Landmænd <strong>og</strong> rådgivere, der ikke er medlem hosLØJ, har mulighed for indflydelse via de faglige<strong>og</strong> politiske organisationer. Høringssvar bliversamlet i Landbrugsrådet, der sender dem videre tilFødevareministeriet.Den Danske Dyrlægeforening er <strong>og</strong>så høringsberettiget<strong>og</strong> hvis dyrlæger har forslag eller kommentarertil reglerne, har de mulighed for at fåindflydelse via deres forening.Der findes en officiel liste over høringsberettigede,der kan indhentes hos Plantedirektoratet.4.1.3 EU-regler på det animalske områdeEU-regler ( EU-forordning) på det animalske områdeer <strong>ved</strong>taget den 15. juni 1999. De vil træde ikraft den 24. august år 2000. Ligesom bestemmelsernepå det vegetabilske område vil de af praktiskegrunde blive implementeret i den danske bekendtgørelse.Ændringer i forhold til de danske regler vil primærtske på følgende områder (der er stadigvæktale om manglende afklaringer <strong>og</strong> fortolkninger):• Krav til størrelse af indendørsarealet. Kraveneligner de anbefalinger, der er givet i "Indretningaf stalde til kvæg - Danske anbefalinger".• Omlægningstiden for mælk vil være 6 måneder(de første 3 år efter <strong>ved</strong>tagelsen d<strong>og</strong> 3 måneder).De nuværende danske regler siger 30 dage<strong>ved</strong> første omlægning <strong>og</strong> 60 dage <strong>ved</strong> andengangs omlægning, f.eks. <strong>ved</strong> indkøb af konventionelledyr til en økol<strong>og</strong>isk besætning.• Begrænset anvendelse af foder, der er avlet iomlægningstiden.• Krav om ny omlægning af dyr, der gentagnegange er behandlet med f.eks. antibiotika.• Begrænset mulighed for indkøb af konventionelledyr til en økol<strong>og</strong>isk besætning.• 100% økol<strong>og</strong>isk fodring 5 år efter ikrafttrædelsen.EU-bestemmelserne skal <strong>og</strong>så ses i lyset af, atforbrugerne skal beskyttes. Når en forbruger køberen økol<strong>og</strong>isk liter mælk i Italien eller i Danmark,skal han eller hun være sikret en vis ensartethedi produktionen af den økol<strong>og</strong>iske mælk.Produktet skal være gennemskueligt.Dermed ikke sagt, at reglerne skal være fuldstændigens landene i mellem. EU's økol<strong>og</strong>iforordninger den fælles ramme for alle de nationale <strong>og</strong> privateavlsregler.Ud fra en holistisk synsvinkel kan der heller ikkeanbefales, at reglerne er fuldstændig ens. Kravene<strong>og</strong> reglerne til den økol<strong>og</strong>iske produktion bør tilpassesde klimatiske betingelser, ge<strong>og</strong>rafisk beliggenhed,typen af jordbrugsproduktioner, strukturen<strong>og</strong> kulturen i den pågældende region ( Jespersen,1998).Den holistiske synsvinkel indebærer, at der på ligefod skal tages hensyn til energi- <strong>og</strong> miljøaspekter,forbrugeraspekter (produktkvalitet <strong>og</strong> -sikkerhed),husdyrsundhed <strong>og</strong> -velfærd så vel som hensyn tilsociale forhold <strong>og</strong> bæredygtighedsaspektet.Der vil være mulighed for at stille strengere nationalekrav i de enkelte medlemslande. Denne mulighedkan medføre, at der stilles krav om op-68
stramninger i regelsættet i de enkelte EU-lande, dahvert enkelt EU-lands regler skal accepteres pålige fod <strong>ved</strong> handel. Det er d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så vigtigt, at bevareen dynamik i regeldannelsen, som især Danmarkønsker.4.1.4 Målsætning <strong>og</strong> reglerFødevareministeriet har udarbejdet Aktionsplan 2for det økol<strong>og</strong>iske jordbrug (Strukturdirektoratet,1999) . I Aktionsplanen er der formuleret enoverordnet målsætning for økol<strong>og</strong>isk jordbrug:"Med økol<strong>og</strong>isk jordbrug forstås et selvbærende<strong>og</strong> <strong>ved</strong>varende agro-økosystem i god balance. Systemetbaseres mest muligt på lokale <strong>og</strong> fornyeligeressourcer. Økol<strong>og</strong>isk jordbrug bygger på et helhedssyn,som omfatter de økol<strong>og</strong>iske, økonomiske<strong>og</strong> sociale sider i jordbrugsproduktionen bådelokalt <strong>og</strong> i globalt perspektiv. I det økol<strong>og</strong>iskejordbrug betragtes naturen således som en helhedmed sin egen værdi, <strong>og</strong> mennesket har et moralskansvar for at drive jordbruget således, at kulturlandskabetudgør en positiv del af naturen."De økol<strong>og</strong>iske foreninger i Norden har tilsluttetsig denne formulering.Den meget overordnede beskrivelse er blandt andetuddybet i Avlsgrundlaget fra LØJ.LØJ's avlsgrundlag er således en sammenskrivningaf både den økol<strong>og</strong>iske målsætning <strong>og</strong> konkreteregler. I LØJ's målsætning for økol<strong>og</strong>isklandbrug står blandt andet:• at arbejde for at alt landbrug omlægges til økol<strong>og</strong>iskjordbrug.• at arbejde så meget som muligt i lukkede stofkredsløb<strong>og</strong> benytte sig af de stedlige ressourcer.• at bevare jordens naturlige frugtbarhed.• at undgå alle former for forurening, som måtte hidrørefra jordbrugsmæssig praksis.• at fremme en dyrkningsmæssig praksis, som tager størstmulig hensyn til miljø <strong>og</strong> natur.• at producere fødevarer af optimal ernæringsmæssig kvalitet.• at reducere jordbrugets forbrug af ikke-fornybare ressourcerherunder fossile brændstoffer til et minimum.• at arbejde hen imod, at byernes <strong>og</strong> fødevareindustriensaffaldsprodukter opnår en kvalitet, så de kan genbrugessom gødningsmidler i jordbruget.• at give alle husdyr gode forhold, der er i overensstemmelsemed deres naturlige adfærd <strong>og</strong> behov.• at gøre alt, hvad der er muligt for at sikre, at alle levendeorganismer lige fra mikroorganismer til planter<strong>og</strong> dyr, som jordbrugeren arbejder med, bliver til forbundsfæller.Det medfører, at økol<strong>og</strong>isk jordbrug tager afstand fra:• syntetiske gødningsstoffer, pesticider m.v.• forcering af planter <strong>og</strong> dyrs vækst• industrialiseret dyrehold.Målsætningen er en konkretisering af selve idégrundlagetfor det økol<strong>og</strong>iske jordbrug. Målsætningkan <strong>og</strong>så benævnes som værdigrundlag. Detvil sige, at den økol<strong>og</strong>iske målsætning er et fællesværdigrundlag for den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode.Det fælles værdigrundlag vil blive suppleretmed den økol<strong>og</strong>iske landmands eget værdigrundlag.Dette værdigrundlag vil typiske være baseretpå de erfaringer <strong>og</strong> den opdragelse, den enkeltelandmand har fået.Den økol<strong>og</strong>iske selvopfattelse er, at det økol<strong>og</strong>iskeverdenssyn er holistisk i modsætning til detreduktionistiske, som præger blandt andet detkonventionelle jordbrug <strong>og</strong> naturvidenskaben.Den almindelig definition på holisme er en opfattelseaf, at helheder består af mere end blot summenaf delene. Den måde dele sættes sammen på,er en del af helheden på lige fod med de enkeltedele. Man får således ikke det fulde billede aff.eks. biol<strong>og</strong>iske objekter eller processer <strong>ved</strong> blotat studere de molekyler, som de er sammensat af.I naturvidenskaben har der været en tendens til atgå stadig dybere ned i systemet, så biol<strong>og</strong>i forklares<strong>ved</strong> genetik, genetik forklares <strong>ved</strong> molekylærbiol<strong>og</strong>i,som igen forklares <strong>ved</strong> kemi <strong>og</strong> igen forklares<strong>ved</strong> atomfysik etc. Denne tendens er et ud-69
tryk for den analytiske naturvidenskabs reduktionisme.Forudsætningen for den naturvidenskabelige metodeer en tro på, at vi har tilstrækkelig dokumenteretviden (eller kan opnå det) om ho<strong>ved</strong>partenaf de potentielle informationer. Økol<strong>og</strong>ernes udgangspunktderimod er forsigtighedsprincippet ,det vil sige en tro på, at menneskene aldrig vil opnåtilstrækkelig viden om naturen, til at forstå deneller til at kunne handle forsvarligt alene på baggrundaf den dokumenterede viden.forbrugernes tillid <strong>og</strong> fremme landmændenes arbejdsglædeer det vigtig, at både reglerne via kontroloverholdes, <strong>og</strong> at den økol<strong>og</strong>iske målsætningviser en vision for, hvordan det økol<strong>og</strong>iske landbrugskal udvikle sig. Det betyder, at målsætning<strong>og</strong> regler skal ses som to sider af samme sag. Såledesskal forskning <strong>og</strong> rådgivning i økol<strong>og</strong>iskjordbrug tage hensyn til både målsætningen <strong>og</strong>reglerne. Det vil komme den økol<strong>og</strong>iske landmandtil gode i sine praktiske handlinger <strong>og</strong> i forståelsenaf den økol<strong>og</strong>iske jordbrugsmetode.Et bud på en sammenhæng mellem idégrundlag,målsætning <strong>og</strong> regler er vist i figur 1.2 For at opnåFigur 4.1.2 Sammenhæng mellem målsætning <strong>og</strong> regler i det økol<strong>og</strong>iske jordbrug.Idégrundlag (Holisme)ReglerKontrolSamspil via forskning,rådgivning <strong>og</strong> praksisArbejdsglædeForbrugertillidMålsætning(værdigrundlag)VisionI det følgende gives et eksempel på, hvordan denøkol<strong>og</strong>iske målsætning bliver konkretiseret i enregel <strong>og</strong> hvilke praktiske løsninger det medførerfor landmanden.I den økol<strong>og</strong>iske målsætning står der, "... at givealle husdyr gode forhold, der er i overensstemmelsemed deres naturlige adfærd <strong>og</strong> behov".Hvilke regler opfylder denne målsætning? Ved atkigge i LØJ's regler <strong>og</strong> i Plantedirektoratets Vejledningkan det f.eks. læses, at kalvenes suttebehovskal dækkes i mælkefodringsperioden. For atdenne regel kan opfyldes, skal landmanden vide,hvordan han opfylder kravet. Her kommer rådgiverenind i billedet <strong>og</strong> får en diskussion medlandmanden om, hvordan problemstillingen angribes.Løsningen kan være etablering af et ammetantesystem,køb af automatisk mælkefodringsanlægeller etablering af narresutter i kalveboksen, nårkalvene mælkefodres af spand eller skål.70
Diskussionen mellem landmanden <strong>og</strong> rådgiverenkan udvides til at diskutere, hvorfor det er vigtigt,at kalvene får dækket deres suttebehov. Her kanrådgiveren referere til de forsøg <strong>og</strong> iagttagelser,der viser, at kalvenes immunforsvar <strong>og</strong> deres adfærdover for andre kalve udvikles positivt. Her<strong>ved</strong>får landmanden koblet en positiv forbindelsemellem regel <strong>og</strong> målsætning. Alt andet lige vil detgive større arbejdsglæde, når landmanden erkender,hvorfor tingene skal gøres.Ved at arbejde aktivt med regler <strong>og</strong> målsætning villandmanden, rådgiveren <strong>og</strong> forskeren nemmerekomme med forbedringer til regler, der skal opfyldeen given målsætning. Samtidig nedsættes risikoenfor, at regler <strong>og</strong> målsætning trækker hver isin retning.Endvidere skabes et fælles ansvar for, at de økol<strong>og</strong>iskeregler overholdes til gavn for økol<strong>og</strong>ienstroværdighed.Det kan være nødvendigt at indgå kompromiser,når de økol<strong>og</strong>iske målsætninger i n<strong>og</strong>en tilfældekan være i modstrid med hinanden. F. eks. når derskal tages hensyn til miljøet <strong>og</strong> dyrevelfærd samtidig.Således kan der være risiko for forøget nitratudvaskning<strong>ved</strong> husdyrenes adgang til udendørsarealer hele året rundt. Eller hensyn til husdyrsundhed<strong>og</strong> velfærd contra produktkvalitet <strong>ved</strong>fornyet omlægning af dyr, som har fået mere end3/1 behandlinger med veterinærmedicin på étår/en livscyklus. Det kan resultere i forsinket behandlingaf smertefulde sygdomme for at sikre"rene" økol<strong>og</strong>iske animalske produkter.Den økol<strong>og</strong>iske målsætning <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iske reglerer dynamiske "redskaber", der skal bruges til atudvikle den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode.Dette formulerer Aktionsplan 2 (anbefaling nr.46) på følgende måde:"Det anbefales, at de gældende regler for økol<strong>og</strong>imærket(Ø-mærket) løbende søges justeret i takt med videnopbygning,international regeldannelse <strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>iudvikling forder<strong>ved</strong> at sikre forbrugernes tillid <strong>og</strong> den videre udviklingaf økol<strong>og</strong>ien i henhold til målsætningerne herfor."4.1.5 Information om reglerReglerne kan i visse tilfælde give anledning til fortolkningsmuligheder,ligesom der i reglerne givesmulighed for dispensation. Det er vigtigt at sikresig, at fortolkninger bliver let tilgængeligt forlandmænd, rådgivere <strong>og</strong> offentligheden generelt.En øget tilgængelighed af oplysninger vil sikrefærrest mulige overtrædelser <strong>og</strong> vil kunne øgeforbrugernes tillid til den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode.De økol<strong>og</strong>iske regler <strong>og</strong> fortolkningen af reglerneændrer sig løbende. Det kræver en indsats for atholde sig a jour med udviklingen.Informationer om reglerne <strong>og</strong> fortolkninger kanhentes hos Plantedirektoratet, Landbrugets Rådgivningscenter<strong>og</strong> de lokale økol<strong>og</strong>irådgivere.Landbrugets Rådgivningscenter har på Internettetoprettet en regeldatabase under L@ndbrugsinfo.Her kan søges om oplysninger <strong>ved</strong>rørende afklaringer<strong>og</strong> fortolkninger af reglerne. Regeldatabasenadministreres af Sektion for Økol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> opdateresjævnligt.Der kræves abonnement for at søge informationvia L@ndbrugsinfo.Faggruppen Økol<strong>og</strong>i på Landbrugets Rådgivningscenterer en gruppe af konsulenter, der harøkol<strong>og</strong>i som ho<strong>ved</strong>ansvarsområde i de enkeltelandskontorer. Konsulenterne står sammen medde lokale rådgivere til rådighed <strong>ved</strong>rørende informationerom reglerne.Af anbefalinger <strong>ved</strong>rørende information kannævnes følgende:I Aktionsplan 2 anbefales det ( anbefaling nr. 43.),...."at Plantedirektoratet opretter en hjemmeside på internettetmed information om regler, præcisering af regelfortolkninger<strong>og</strong> dispensationspraksis"En rapport som sammenligner de forskellige landesøkol<strong>og</strong>iske regler ( Jespersen, 1998) anbefaler,at der på Internettet oprettes en offentligt tilgængeligtdatabase i EU-regi med de internationale <strong>og</strong>71
nationale statslige <strong>og</strong> private økol<strong>og</strong>iske avlsregler..Databasen ville være et værdifuldt redskab i tilknytningtil udviklingen af de økol<strong>og</strong>iske regler..Og samtidig vil en database være til stor hjælp iforbindelse med forskning <strong>og</strong> kunne give import<strong>og</strong>eksportvirksomheder såvel som forbrugernelet adgang til informationer om de forskellige landeskrav til den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode.En database vil således kunne reducere en eventuelmistillid til økol<strong>og</strong>iske produkter, som kommerfra andre lande.4.1.6 OpsamlingAntallet af økol<strong>og</strong>iske jordbrugsbedrifter har væretkraftigt stigende gennem de sidste 10-15 år iDanmark. Det førte til verdens første økol<strong>og</strong>ilov i1987.I Danmark findes der på nuværende tidspunkt toregelsæt; Statens regler <strong>og</strong> LØJ's regler. Administration<strong>og</strong> kontrol af Statens regler udføres afPlantedirektoratet, der <strong>og</strong>så udfører kontrol efterLØJ's regler, når landmanden ønsker dette.Der eksisterer EU-regler på det vegetabilske område,<strong>og</strong> EU-regler på det animalske område harværet til forhandling <strong>og</strong> er <strong>ved</strong>taget den 15. juni1999. Reglerne træder i kraft i løbet af sommer år2000.Holisme er idégrundlaget for økol<strong>og</strong>ien. Herafudspringer den økol<strong>og</strong>iske målsætning, der blandtandet er formuleret i LØJ's Avlsgrundlag.Samspillet mellem regler <strong>og</strong> målsætning er vigtigtpå alle niveauer, det vil sige både i forskningen,rådgivningen <strong>og</strong> i det praktiske landbrug. Reglerneer redskabet til at gøre den økol<strong>og</strong>iske målsætningtil virkelighed på den enkelte bedrift. Derfor erdet vigtigt, at der informeres om reglerne <strong>og</strong> at dekan forklares i forhold til målsætningen, <strong>og</strong> at deer praktiske <strong>og</strong> anvendelige. Det skaber tillid tilreglerne hos både landmanden <strong>og</strong> forbrugeren <strong>og</strong>et fælles ansvar for, at reglerne <strong>og</strong> den økol<strong>og</strong>iskemålsætning overholdes.4.2 Den nuværende rådgivning<strong>og</strong> de senere års udviklingRådgivningen indenfor økol<strong>og</strong>ien har udviklet sigi takt med det stigende antal økol<strong>og</strong>iske brug.På to områder adskiller rådgivningen overfor økol<strong>og</strong>iskelandmænd sig væsentligt fra rådgivningenoverfor konventionelle landmænd. Rådgivningenskal tage hensyn til de økol<strong>og</strong>iske regler <strong>og</strong> denøkol<strong>og</strong>iske målsætning <strong>og</strong> rådgivningen skal tagehensyn til den økol<strong>og</strong>iske helhedsopfattelse <strong>og</strong>forsigtighedsprincippet.Den økol<strong>og</strong>iske landmand kan trække på rådgivningfra forskellige sider. I det følgende er dernævnt hvilke rådgivningskanaler landmanden kantrække på.Afsnittet har til formål, at belyse udviklingen, organiseringen<strong>og</strong> arbejdsområder for de forskelligerådgivningskanaler.4.2.1 Historie <strong>og</strong> status på rådgivning4.2.1.1 Landøkonomisk rådgiverDen økol<strong>og</strong>iske rådgivning under landboorganisationernebegyndte i 1985 med ansættelsen af toøkol<strong>og</strong>iske konsulenter, som havde henholdsvisområderne øst <strong>og</strong> vest for Storebælt.Initiativet til økol<strong>og</strong>isk rådgivning blev taget afLandsforeningen for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug (LØJ) isamarbejde med Forening for Biodynamisk Jordbrug<strong>og</strong> De danske Husmandsforeninger. I forbindelsemed <strong>ved</strong>tagelsen af økol<strong>og</strong>iloven i 1987ansatte De danske Husmandsforeninger yderligeretre konsulenter. Med oprettelsen af Fællesudval-72
get for Økol<strong>og</strong>isk <strong>og</strong> Biodynamisk Jordbrug blevsamarbejdet styrket, blandt andet <strong>ved</strong> at De danskeLandboforeninger gik ind i samarbejdet.I 1992 blev der udarbejdet en plan for det fremtidigerådgivningsarbejde, herunder atalle økol<strong>og</strong>iske konsulenter aflønnes fra LandbrugetsRådgivningscenter.Fællesudvalget blev erstattet af Specialudvalgetfor Økol<strong>og</strong>i. Sammensætningen af udvalget blevændret således, at de fire landsudvalg (kvæg, planteavl,svin <strong>og</strong> driftsøkonomi) nu er repræsenteret.Hermed blev det økol<strong>og</strong>iske rådgivningsarbejdeen mere integreret del af den øvrige faglige rådgivning.Der er ca. 60 lokale kontorer, der yderrådgivning til de økol<strong>og</strong>iske jordbrugere. Antalletaf konsulenter med økol<strong>og</strong>i som arbejdsområdesteg fra 5 til over 100 konsulenter i 1996.Tabel 2.1 viser de traditionelle arbejdsområder forforskellige landøkonomiske rådgiver (konsulenter),( Kristensen, 1994).Tabel 4.2.1 Landbrugskonsulenternes inddeling efter ho<strong>ved</strong>funktion (Kristensen 1994)Ho<strong>ved</strong>inddeling Underinddeling Typisk arbejdsfunktionØkonomikonsulentPlanteavlskonsulentSvinebrugskonsulentKvægbrugskonsulentBygnings- <strong>og</strong> maskinkonsulentDriftsøkonomiRegnskabskonsulentEjendomskonsulentDødsbokonsulentPlanteavlGrovfoderkonsulentSpecialafgrødekonsulentProduktionskonsulentSvineavlskonsulentProduktionskonsulentKvægavlskonsulentBygningskonsulentMaskinkonsulentDriftsøkonomiopgaverDriftsregnskab, skatteregnskabEjendomsformidlingDødsboopgørelserAlm. planteavlsrådgivningVejledning i grovfoderdyrkningVejledning i dyrkning af specialafgrøder,græsfrøVejledning i produktionsstyringAvlsvejledningVejledning i produktionsstyringAvlsstyringBygningskonstruktion <strong>og</strong> gennemførselaf byggesagerVejledning i maskinanskaffelser <strong>og</strong> omkostningsberegning4.2.1.2 DyrlægeSiden 1995, hvor der blev <strong>ved</strong>taget ny lovgivning<strong>ved</strong>rørende sundhedsrådgivning <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong>,er der indgået et stigende antal sundhedsrådgivningsaftaleri traditionelle besætninger.Dette forhold er yderligere blevet påvirket af envoldsom strukturudvikling med stigende besætningsstørrelsetil følge.73
Flere dyrlæger arbejder som følge deraf mere medforebyggende arbejde (sundhedsrådgivning) fremfor traditionel sygdomsbehandling.I den samme periode var den økol<strong>og</strong>iske mælkeproduktionvokset, <strong>og</strong> flere <strong>og</strong> flere traditionellemælkeproducenter omlægger til økol<strong>og</strong>isk drift - ibegyndelsen især i bestemte områder i Danmark,men nu efterhånden mere spredt. Denne udviklinghar gjort, at de fleste praktiserende dyrlægerefterhånden vil blive konfronteret med økol<strong>og</strong>ernesom en ny klienttype.Da principperne i forebyggende arbejde (sundhedsrådgivning)ikke er forskellige i traditioneldrift eller økol<strong>og</strong>isk drift, bør sundhedsrådgivninghave en større udbredelse i økol<strong>og</strong>iske besætninger, når grundfilosofien i økol<strong>og</strong>isk drift tages ibetragtning. .Den nuværende forholdsvis begrænsede udbredelseaf sundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iske besætningerskal snarere ses i lyset af sammenkædningenmed medicinudleveringsreglerne i de formaliserederådgivningsaftaler i traditionelle kvægbedriftersamt det forhold, at der ikke må udleveresmedicin til efterbehandling i økol<strong>og</strong>iske bedrifter.Da der indtil nu ikke har været n<strong>og</strong>en anden formfor formaliseret sundhedsrådgivningsaftaler i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægsbesætninger (uden medicinudleveringsbestemmelserne),har udbredelsen afdenne form for rådgivning indtil videre væretoverladt til det frie initiativ mellem klient <strong>og</strong> dyrlæge.I visse områder, hvor der har været mangeøkol<strong>og</strong>iske kvægbedrifter <strong>og</strong> den praktiserendedyrlæge der<strong>ved</strong> har fået et godt kendskab til denneproduktionsform, er rutinemæssig sundhedsrådgivningbegyndt at vinde indpas. Denne proceser i sin vorden <strong>og</strong> vil på mange måder kunne styrkesi de kommende år via forskellige initiativer.4.2.1.3 MælkekvalitetsrådgiverMejeribruget har bl.a. i kraft af sin ejerform(overvejende baseret på andelsbevægelsen) altidhaft en nær binding imellem producent <strong>og</strong> produkt.Organiseringen omkring mejerier <strong>og</strong> producentermed hensyn til både prøveindsamling, laboratorieundersøgelser,resultatformidling <strong>og</strong> kontaktflader,anvendes som basis for at gennemføre bådebekæmpelse af smitsomme kvægsygdomme,kollektive afprøvninger af malkeanlæg <strong>og</strong> kvalitetsfremmendetiltag.Mejeriernes rådgivningsaktiviteterne inden formælkekvalitet <strong>og</strong> smitsomme kvægsygdomme begrundesi en organisation <strong>og</strong> struktur, der dels gørdet muligt at koordinere aktiviteterne i besætningerne,<strong>og</strong> dels et ønske om at sikre det bedst muligeberedskab med hensyn til mælkekvalitet, smitsommekvægsygdomme, zoonoser <strong>og</strong> fødevaresikkerhed.4.2.2 Struktur, organisation <strong>og</strong> arbejdsområderi den økol<strong>og</strong>iske rådgivning4.2.2.1 Landøkonomisk rådgiverDen nuværende økol<strong>og</strong>iske rådgivning er organiseretefter de samme retningslinier som den øvrigelandbrugsrådgivning. De økol<strong>og</strong>iske landmændfår deres rådgivning fra lokalt ansatte rådgivere, <strong>og</strong>rådgiverne får vejledning, sparring <strong>og</strong> støtte fraLandbrugets Rådgivningscenter i Skejby, der drivesaf ho<strong>ved</strong>organisationerne De danske Landboforeninger<strong>og</strong> Dansk Familiebrug.Strukturen i den økol<strong>og</strong>iske rådgivning er vist ifigur 2.1.74
Økol<strong>og</strong>iske landmænd (ca. 3.300)Specialudvalgetfor økol<strong>og</strong>iLokale landboforeninger <strong>og</strong> rådgivningscentre (ca. 60)Udpegede økol<strong>og</strong>ikonsulenterSektion for økol<strong>og</strong>i(2 konsulenter)Faggruppen for økol<strong>og</strong>i på Landbrugets Rådgivningscenter(12 konsulenter fra 10 landskontorer)Figur 4.2.1 Strukturen i den danske økol<strong>og</strong>iske rådgivning (F<strong>og</strong> E. 1998).Den centrale rådgivningsindsats fra LandbrugetsRådgivningscenter ledes af Specialudvalget forØkol<strong>og</strong>i. Her er både økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> konventionellelandmænd repræsenteret. Det tværfaglige samarbejdeer højt prioriteret i det økol<strong>og</strong>iske rådgivningsarbejde.Derfor er indsatsen på LandbrugetsRådgivningscenter organiseret således, at hvertLandskontor (planteavl, kvæg osv.) er repræsentereti Faggruppen for Økol<strong>og</strong>i. Det skal sikre enprioritering <strong>og</strong> koordinering af den samlede økol<strong>og</strong>iskerådgivningsindsats.På baggrund af indstilling fra de lokale centre tilSpecialudvalget, udpeges lokale konsulenter til atattestere omlægningsplaner. Plantedirektoratetkræver en erklæring fra en sagkyndig konsulent påomlægningsplanerne.På de lokale centre er den økol<strong>og</strong>iske rådgivningfagligt organiseret forskelligt. Det er typisk planteavlskontoret,som har ho<strong>ved</strong>ansvaret for den økol<strong>og</strong>iskerådgivning. De andre fagkontorer bliverinddraget efter behov. På n<strong>og</strong>le centre er det d<strong>og</strong>kvægbrugskontoret, der tager sig af koordineringenaf den økol<strong>og</strong>iske rådgivning.Mange af centrene har et samarbejde med andrecentre om økol<strong>og</strong>iarbejdet. Først <strong>og</strong> fremmest forat samle økol<strong>og</strong>iske landmænd fra et større områdeunder en fælles rådgivningsindsats. Samarbejdeom udgivelse af nyhedsbreve <strong>og</strong> om at lave fagligearrangementer er <strong>og</strong>så meget udbredt. Dertilkommer faglige gevinster som erfaringsudveksling<strong>og</strong> kompetencedeling konsulenterne imellem.N<strong>og</strong>le centre lægger vægt på at kunne konkurrereom det økol<strong>og</strong>iske arbejde.Den politiske organisation af økol<strong>og</strong>irådgivningenligger de fleste steder under et eller flere fagudvalg.Andre steder har man etableret et egentligtøkol<strong>og</strong>iudvalg.Omlægningsrådgivningen er kendetegnet <strong>ved</strong>, atrådgiveren både skal være ekspert <strong>og</strong> sparringspartner.På regelområdet er det nødvendig med en konkretviden om, hvordan reglerne er formuleret, <strong>og</strong>hvordan reglerne kommer til udtryk i landmandenspraktiske hverdag.75
Samtidig skal rådgiveren kunne videregive konkreteerfaringer <strong>og</strong> forskningsresultater, der er opnåetunder økol<strong>og</strong>iske produktionsbetingelser.Når bedriftens <strong>og</strong> landmandens stærke <strong>og</strong> svagesider skal afdækkes i relation til den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode er det vigtigt, at rådgiverenforstår at stille de rigtige spørgsmål samt lytte til,hvad der bliver sagt. Derfor er sparringspartnerrollenaf fundamental betydning for et succesfyldtresultat i denne rådgivningssituation.I en rådgivningssituation, der inddrager hele bedriftener det vigtigt, at rådgiveren er helhedsorientereti sin rådgivning. Helhedsorienteret i dennesituation er ikke kun et spørgsmål om at kunne sede biol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske konsekvenser påbedriftsniveau; det er <strong>og</strong>så en nødvendighed atkunne rådgive i relation til den økol<strong>og</strong>iske målsætning(værdigrundlaget). Her<strong>ved</strong> får landmandenet indtryk af, at opgaven bliver løst af en professionelrådgiver. Det er ikke et spørgsmål om, atrådgiveren skal være overbevist økol<strong>og</strong> eller ej.Det er et spørgsmål om, at rådgiveren kan give enuvildig <strong>og</strong> faglig velfunderet rådgivning, der medtageralle aspekter i en omlægning til økol<strong>og</strong>i.Denne rådgivning vil kun kunne praktiseres, nårrådgiveren har mulighed for at følge med udviklingenaf økol<strong>og</strong>ien både fagligt <strong>og</strong> administrativt.Derfor er det vigtigt, at rådgiveren anvender etminimum af tid på økol<strong>og</strong>isk rådgivning. Detskønnes til at være 50 % af arbejdstiden.En rådgiver, der har speciale i helhedsorienteretrådgivning, skal være bevidst om at bruge andrerådgivere som eksperter på områder, hvor haneller hun ikke har mulighed for at være fagligt opdateret.Traditionelt er landøkonomiske rådgivere uddannettrænet til at være eksperter på hver sit felt,f.eks. kvægfodring. Det kræver erfaring, en vel tilrettelagtefteruddannelse <strong>og</strong> ikke mindst en personliginteresse i at kunne rådgive i helhedsorienteredeopgaver.I Aktionsplan 2 (Strukturdirektoratet, 1999) anbefalesdet at fremme de særlige økol<strong>og</strong>iske principperi rådgivningen samt helhedsorienteret rådgivning.Det bør sikres, at disse principper indgår iefteruddannelsen af konsulenter.En undersøgelse blandt økol<strong>og</strong>iske landmænd(Lisberg Mangement, 1995) resulterede i følgendekarakteristika af en rådgiver på det økol<strong>og</strong>iskeområde.Det er vigtig, at konsulenten:• har et fagligt højt niveau• er en velkvalificeret diskussionspartner• giver konkrete svar på konkrete spørgsmål• giver brugeren kritik, når der er brug for det• giver forskellige løsningsforslag på problemet• har specialistviden på n<strong>og</strong>le fagområder• giver inspiration til at prøve nye ting af• følger med i ændringer af love <strong>og</strong> regler• formidler forskningsresultater• gør forskere opmærksom på brugernes forskningsbehov.• Det er ikke vigtig, at konsulenten:• er en markant personlighed• har lokalkendskab• kan komme hurtigt• kan træffe beslutninger• kan træffe valg på brugernes vegne• er generalist• er økol<strong>og</strong> af hele sit hjerte• har tilknytning til samme forening som brugerenselv.De nævnte egenskaber er ikke listet op i en prioriteretrækkefølge, <strong>og</strong> dermed kan der ikke sigesn<strong>og</strong>et om hvilken egenskab, der er vigtigst.4.2.2.2 DyrlægeDe fleste praktiserende dyrlæger arbejder i dag i etliberalt serviceerhverv på almindelige konkurren-76
cemæssige betingelser. I de seneste år er der sketdels en stigende fagspecialisering inden for dyrearter<strong>og</strong> der er en tendens til dannelse af størregruppepraksis. Kvægbesætninger <strong>og</strong> dermed økol<strong>og</strong>iskemalkekvægsbesætninger serviceres derfor istigende omfang af dyrlæger, som specialiserer sig(f.eks. kvægfagdyrlæger) til at servicere denne klientgruppe.Efterhånden som der kommer flereøkol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger inden for enpraksis, vil en del dyrlæger efteruddanne sig til<strong>og</strong>så at servicere denne klientgruppe på de præmisser,som den økol<strong>og</strong>iske drift foreskriver.Traditionel sygdomsbehandling med antibiotika ersom følge af reglen om 3 gange normal tilbageholdelsestidgenstand for nærmere overvejelse.Denne overvejelse omhandler ud over almindeligecost/benefit <strong>og</strong> succes/fiasko kriterier <strong>og</strong>så oftealternative behandlingsprincipper, idet der er traditionfor, at disse behandlingsformer har en visudbredelse under økol<strong>og</strong>isk driftsform. Dyrlæger,som arbejder i økol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger,vil derfor efterhånden sætte sig ind i denneproblemstilling.Da mange praktiserende dyrlæger har haft tilknytningtil besætningen før omlægningen i forbindelsemed sygdomsbehandling mv., vil de fleste praktiserendedyrlæger som udgangspunkt blive betragtetsom behandlere (behandlerrollen).Blandt mange omlæggere har der de første år væreten opfattelse af, at man, når man overgik tiløkol<strong>og</strong>isk drift, helt naturligt ville få en bedresundhed i besætningen. Denne opfattelse harmedvirket til, at den praktiserende dyrlæge ofteikke var den, man hidtil i særligt stort omfang hartrukket på som rådgiver i omlægningsfasen. Imange tilfælde har det d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så vist sig, at dernødvendigvis ikke er denne sammenhæng mellemdrift <strong>og</strong> sundhedstilstand. Den ændrede driftsformbetyder desuden en række nye sundhedsmæssigeudfordringer, som besætningsejeren ikketidligere har stået over for. Dette vil helt naturligtåbne op for en mere behovtilpasset rådgivningmed udgangspunkt i økol<strong>og</strong>ens behov/motivation<strong>og</strong> dyrlægens faglige engagement.4.2.2.3 MælkekvalitetsrådgiverMælkekvalitetsrådgiveren er ansat af Mejeriforeningen,som er mejeriernes brancheorganisation.Internt i Mejeriforeningen hører de under Veterinær-<strong>og</strong> Mælkekvalitetsafdelingen.I Danmark er der 21 mælkekvalitetsrådgivere, <strong>og</strong>heraf er 19 placeret på 10 landbocentre i henholdsvisHjørring, Års, Nykøbing Mors, Randers,Holstebro, Tørring, Varde, Løgumkloster, Odense<strong>og</strong> Roskilde.Mælkekvalitetsrådgiverne rådgiver om mælkekvalitet,staldforhold <strong>og</strong> yversundhed.Mælkekvalitetsrådgivernes hjælp bestilles af mejerierne<strong>ved</strong> kvalitetsproblemer med f.eks. for højtkimtal i den rå mælk, celletalsproblemer, vandtilblandingi mælken <strong>og</strong> i n<strong>og</strong>en udstrækningantibiotikarester <strong>og</strong> rester af andre hæmstoffer iden enkelte besætning. Desuden deltager de iandre kvalitetsforbedrende foranstaltninger, foreksempel <strong>ved</strong>rørende sporeindhold i mælken.Flere af mælkekvalitetsrådgiverne har endviderefaste aftaler med besætninger om selv at overvågekvalitetsproblemer, <strong>og</strong> de tager selv kontakt tildisse besætningers ejere for at løse problemet.De fleste besøg aflægges d<strong>og</strong> i besætninger, hvorman blot ønsker at forbedre mælkekvaliteten <strong>og</strong>hvor man ønsker rådgivning i forbindelse medstaldforhold, byggeri eller malkeudstyr, eller hvorman har problemer, der ikke direkte relaterer sigtil parametre til vurdering af mælkekvaliteten -f.eks. mange kliniske mastitistilfælde (yverbetændelse).Kontakten til disse besætninger sker typisk <strong>ved</strong>henvendelse fra besætningsejeren eller <strong>ved</strong> henvendelsefra den praktiserende dyrlæge.77
Mælkekvalitetsrådgivere har siden først i tresserneundervist i malkning <strong>og</strong> malkeanlæggets funktionpå de fleste af Danmarks landbrugsskoler <strong>og</strong>større godser - dengang hed de blot malkelærere.For tiden undervises der i malkning <strong>og</strong> malkeanlæggetsfunktion på over halvdelen af landbrugsskolernesamt på en del tekniske skoler. Derudoverbestiller mange mælkeproducenter jævnligtmalkeundervisning, når de skifter medhjælper,eller når de selv føler, de har behov for at få genopfrisketderes rutiner.Ved besætningsbesøgene anvender mælkekvalitetsrådgiverneforskellige redskaber til at afprøvemalkeanlæggets funktion med. Der måles bl.a. vakuumkapacitetpå anlægget, pulsatorfunktionersamt aftagerniveauer, <strong>og</strong> endvidere måles der påmælkerørsføringen (nivellering), om den har detrette fald.Baggrunden for at placere mælkekvalitetsrådgivernepå landbocentrene var, udover de rent praktiskeovervejelser <strong>ved</strong>r. kontorfaciliteter m.v., etønske om at koordinere rådgivningsindsatsen medde lokale kvægbrugskonsulenter <strong>og</strong> et ønske om,at man gensidigt kunne inspirere til at udføre ensammenhængende rådgivning hos besætningsejerne.Det har d<strong>og</strong> vist sig, at denne symbiose kuni de færreste områder har ladet sig føre helt ud ibesætningerne.Valget af 10 landbocentre betyder endvidere, atkontakten til kvægbrugskonsulenter på andre rådgivningscentrevanskeliggøres - selvom den fællesindgang bør være rådgivningssituationen i den enkeltebesætning.Samarbejdet med praktiserende dyrlæger er genereltpositivt. Overgangen fra at have været teknikere,der har udtaget enkeltkirtelprøver <strong>og</strong> teknikere,der har afprøvet malkeanlæg til at blive betragtetsom en jævnbyrdig rådgiver med sit egetekspertområde har været en glidende proces.Bl.a. <strong>ved</strong> at holde flere kurser for praktiserendedyrlæger i "malkning <strong>og</strong> malkeanlæg" er disse områderblevet synlige i forbindelse med mastitisrådgivningen- disse kurser har <strong>og</strong>så været udbudt tilandre rådgivere, men der har ikke været tilstrækkeligtilslutning til, at de har kunnet holdes.Endvidere kontaktes dyrlægerne ofte telefonisk iforbindelse med konkrete problemstillinger. Mælkekvalitetsrådgivernesarbejde i besætningerne giverdesuden i reglen anledning til anvisninger(rapporter) med meget håndgribelige tiltag - f.eks.ændringer i malkeanlæg <strong>og</strong> malkerutiner. Disseanbefalinger kan være et særdeles velkommentkonkret supplement til dyrlægernes sundhedsrådgivningsbesøg.4.2.3 Indfaldsvinkel til økol<strong>og</strong>ien4.2.3.1 Landøkonomisk rådgiverDen enkelte konsulents indfaldsvinkel til økol<strong>og</strong>ienkan være meget forskellig fra center til center.En del konsulenter har haft "gamle" økol<strong>og</strong>ermed i deres rådgivning. Det betyder, at konsulentenhar haft mulighed for at registrere <strong>og</strong> diskutereresultater fra enkelte økol<strong>og</strong>iske bedrifter medkolleger <strong>og</strong> konventionelle landmænd. Således vilde biol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> økonomiske resultater blive lagtfrem i dagens lys <strong>og</strong> være med til skabe det, der idaglig tale bliver kaldt for naboeffekt, når størrelsenaf den økol<strong>og</strong>iske udvikling skal beskrives.Der vil på den måde ske en form for oplæring afkonsulenter via de erfaringer <strong>og</strong> resultater, enkelteøkol<strong>og</strong>iske bedrifter har opnået.Her<strong>ved</strong> bliver både den økol<strong>og</strong>iske landmand <strong>og</strong>hans rådgiver ambassadører for den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode. Der er her tale om en kombinationmellem naboeffekt <strong>og</strong> konsulenteffekt<strong>ved</strong>rørende udvikling af antallet af økol<strong>og</strong>iskebedrifter på lokalt niveau.78
Det kræver en åben <strong>og</strong> fordomsfri holdning frakonsulentens side. Samtidig vil den økol<strong>og</strong>iskelandmand opleve, at han bliver taget alvorlig. Detskaber en ligeværdighed mellem den økol<strong>og</strong>iskelandmand <strong>og</strong> interesserede personer. Alt andetlige fremmer det en udveksling af erfaringer <strong>og</strong>resultater.Den beskrevne situation var typisk fremherskendei den sidste halvdel af 80'erne <strong>og</strong> i starten af90'erne.Den store stigning i antallet af økol<strong>og</strong>iske besætningerfra midt i 90'erne har på mange centremedført en anden indgangsvinkel til økol<strong>og</strong>ien foren del konsulenter. For at kunne dække den stigendeøkol<strong>og</strong>iske rådgivning blev konsulenter udpegettil at tage sig af de økol<strong>og</strong>iske landmænd.Udpegningen skete i mange tilfælde efter ønskefra konsulenterne. I få tilfælde var d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så taleom, at konsulenten blev udpeget til at tage sig afden økol<strong>og</strong>iske rådgivning. Det siger sig selv, atdenne situation ikke fremmer en helhjertet <strong>og</strong>succesrig rådgivning, <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iske landmændhar i n<strong>og</strong>le tilfælde valgt rådgivningen helt fra ellerer gået til en anden forening.En undersøgelse blandt lokalcentre viste, at der iefteråret 1996 var mange konsulenter med økol<strong>og</strong>iarbejde,men kun 6 konsulenter, der brugte mereend 50% af deres tid på økol<strong>og</strong>irådgivning. I1998 var situationen således, at 20 konsulenterbrugte mere end 75% af deres tid på økol<strong>og</strong>irådgivning(Specialudvalget for Økol<strong>og</strong>i, 1998).I tabel 1 er der vist antal konsulenter med økol<strong>og</strong>irådgivningfordelt efter fagområde. Især planteavls-<strong>og</strong> kvægbrugskonsulenter, men <strong>og</strong>så en deløkonomikonsulenter er involveret i den økol<strong>og</strong>iskerådgivning.Tabel 4.1. Konsulenter med økol<strong>og</strong>irådgivningfordelt efter fagområde (Specialudvalgetfor Økol<strong>og</strong>i, 1998).FagområdeAntal konsulenter i altPlanteavl 43Kvægbrug 40Økonomi 28Økol<strong>og</strong>i 12Svinebrug 10Andre 3Frugt- <strong>og</strong> grønt 1Konsulenterne bruger forskellig tid på det økol<strong>og</strong>iskearbejde, hvilket fremgår af tabel 2. Kungodt en tredjedel af konsulenterne bruger mereend 25% af deres tid på økol<strong>og</strong>iarbejdet.Tabel 4.2 Konsulenter fordelt efter den tid, debruger på økol<strong>og</strong>iarbejdet (Specialudvalgetfor Økol<strong>og</strong>i, 1998).TidsintervalAntalkonsulenterBruger 75-100% af deres tid 20Bruger 50-75% af deres tid 4Bruger 25-50% af deres tid 22Bruger 10-25% af deres tid 36Bruger 5-10% af deres tid 24Bruger 0-5% af deres tid 22Det er bemærkelsesværdigt, at kun få konsulenterbruger mellem 50% <strong>og</strong> 75% af deres tid på økol<strong>og</strong>i.Undersøgelsen lader formode, at konsulenteri denne gruppe har vanskeligt <strong>ved</strong> at følge med iudviklingen inden for det konventionelle landbrug.Får økol<strong>og</strong>ien et væsentlig omfang i foreningen,ser det ud til, at man vælger at udpege79
konsulenter til at arbejde med dette område påfuld tid.Formålet med organiseringen var, at decentralisereden økol<strong>og</strong>iske rådgivning. Det er <strong>og</strong>så lykkedes,idet mange centre tilbyder rådgivning indenfor økol<strong>og</strong>i. Men på de enkelte centre er økol<strong>og</strong>irådgivningenikke decentraliseret , idet der er udpegetkonsulenter, der arbejder på næsten fuld tidindenfor økol<strong>og</strong>ien. Specialiseringen er såledesflyttet til lokalcentrene.Specialiseringen på centerniveau skal ses i lyset af,at informationsmængden især <strong>ved</strong>rørende de økol<strong>og</strong>iskeregler <strong>og</strong> deres fortolkninger er store. Detkræver en del tid at holde sig a jour med den udbudteinformation indenfor de biol<strong>og</strong>iske/tekniske,økonomiske <strong>og</strong> administrative områder..4.2.3.2 DyrlægeSåfremt der er sygdom eller sundhedsrelateredeproblemer, er det naturligt, at den økol<strong>og</strong>iskemælkeproducent kontakter dyrlægen. I begyndelsenhvor den enkelte dyrlæge evt. kun havde fåklienter, som var økol<strong>og</strong>er, <strong>og</strong> kendskabet til deforskellige regler omkring økol<strong>og</strong>isk drift var begrænset,har mange dyrlæger været n<strong>og</strong>et famlendeover for denne nye klienttype. Dette forholdhar især skyldtes, at de forskellige økol<strong>og</strong>iske reglerikke har været samlet <strong>og</strong> været direkte tilgængeligefor dyrlægerne. Dette forhold er man blevetopmærksom på, <strong>og</strong> der er fra Dyrlægeforeningens<strong>og</strong> Landskontoret for Kvæg's side taget initiativ tilat samle <strong>og</strong> videre formidle denne viden.Da de sygdomme <strong>og</strong> problemstillinger, som enøkol<strong>og</strong>isk drevet besætning har, <strong>og</strong>så forekommeri konventionelle besætninger bortset fra reglerneomkring <strong>medicinanvendelse</strong>, kræver dyrlægearbejdeti økol<strong>og</strong>iske besætninger ikke nødvendigvis ensærlig specialisering af dyrlægerne.Den væsentligste forskel består i, at man som dyrlægeskal sætte sig grundigt ind i økol<strong>og</strong>ens tankegang<strong>og</strong> driftsform, således at man er i stand til atetablere en god dial<strong>og</strong> som grundlag for besætningensbehandlinger <strong>og</strong> rådgivningsarbejdet.4.2.3.3 MælkekvalitetsrådgiverIndgangsvinklen til den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetodefor mælkekvalitetsrådgivere kan sammenlignesmed dyrlægernes indgangsvinkel. Bedriftenkan være under omlægning eller være omlagt mellemto besøg af mælkekvalitetsrådgiveren. Det ermeget sjældent, at mælkekvalitetsrådgiveren bliverinddraget i en diskussion om hvorvidt den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode er en mulighed for denenkelte landmand eller ej.Mælkekvalitetsrådgiveren bliver først konfronteretmed økol<strong>og</strong>i, når landmanden har taget beslutningen.Mælkekvalitetsrådgiver med mange økol<strong>og</strong>iskekunder vil oparbejde et erfaringsgrundlag, der gørdem i stand til at vurdere <strong>og</strong> deltage i diskussionerom økol<strong>og</strong>i.Mælkekvalitetsrådgivers arbejde er ikke af anderledeskarakter end i konventionelle besætninger..Men deltager mælkekvalitetsrådgiveren i rådgivningom f.eks. nedbringelse af celletallet, er detvigtigt, at han har kendskab til både de økol<strong>og</strong>iskeregler <strong>og</strong> den økol<strong>og</strong>iske målsætning, for at kunnerådgive i overensstemmelse med de gældende regler..4.2.4 Arbejdsopgaver <strong>og</strong> projekter indenfor økol<strong>og</strong>irådgivning4.2.4.1 Landøkonomisk rådgiverRådgivning inden for økol<strong>og</strong>i har i mange år væretkoncentreret omkring selve omlægningen.80
I tilknytning til omlægningen af bedriften er detvigtig, at landmanden får et overblik over de biol<strong>og</strong>iske,økonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser.Hertil er der udarbejdet mange rådgivningsredskaberbåde på lokal <strong>og</strong> central plan.På Landbrugets Rådgivningscenter har Faggruppenfor Økol<strong>og</strong>i sammenstillet en checkliste, derviser, hvilke punkter man skal være opmærksompå <strong>ved</strong> en omlægning.En regeldatabase, der administreres af Sektion forØkol<strong>og</strong>i gengiver afklaringer <strong>og</strong> fortolkninger afde økol<strong>og</strong>iske regler. Databasen kan findes viaLandbrugets Rådgivningscenter's hjemmesidewww.lr.dk, under fagområdet Økol<strong>og</strong>i.Ved at klikke sig ind på de forskellige fagområder/landskontorerfår man adgang til de respektiveinformationsserier. Her er informationer omøkol<strong>og</strong>iske forhold taget med på lige fod sammenmed andre informationer.Informationer, der specifikt har med kvæg <strong>og</strong> andredrøvtyggere at gøre, bliver sendt gennem LKmeddelelser<strong>og</strong>/eller LK@ajour, der afløser Memo-udsendelsergennem LEC (Landbrugets EdbCentral). Al information fra Landskontoret forKvæg er tilgængelig via Internettet.Landskontoret for Planteavl har et spændendeprojekt i gang under navnet Øko-Demo, hvor dervises billeder fra økol<strong>og</strong>iske afgrøder i løbet afhele vækstsæsonen. Her<strong>ved</strong> kan man følge udviklingenaf de forskellige afgrøder.En del lokalcentre har efterspurgt hjælp til opstartaf økol<strong>og</strong>isk rådgivning. Hertil har Faggruppenetableret et uddannelseskorps, der tager ud på lokalcentrene<strong>og</strong> ud fra lokalcentrets behov tilrettelæggeren hel dag med aktuelle emner inden forøkol<strong>og</strong>irådgivning. Det spænder fra gennemgangaf regeldatabasen over faglige emner til organiseringaf rådgivningen på centret.Generelt er der godt styr på rådgivning, der ydes iforbindelse med omlægningen.Fremtidige projekter vil i langt højere grad tagesig af rådgivning af etablerede økol<strong>og</strong>er.På kvægsiden er der mulighed for at trække datafra et relativt stort antal besætninger. Det betyder,at der kan analyseres, <strong>og</strong> resultaterne kan gengivesmed en god sikkerhed. Ud fra analyserne skulleder fremover være mulighed for at beskrive, hvordanøkol<strong>og</strong>iske kvægbrugere tilpasser sig den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode. Analyserne kan <strong>og</strong>sådanne grundlag for udvikling af nye nøgletal, derbeskriver forholdene på et økol<strong>og</strong>isk kvægbrug.Analyser af avlsstrategier på de enkelte bedrifterer <strong>og</strong>så med i overvejelserne.Der er afsat ressourcer til at oprette databaser, dergengiver negativ- <strong>og</strong> positivlister med hensyn tilhjælpemidler i økol<strong>og</strong>iske besætninger. Desudener det meningen, at der skal oprettes en database,der samler forskellige praktiske tiltag <strong>og</strong> erfaringer.Det kan f.eks. være erfaringer med alternativfluebekæmpelse eller indretning af båse i løsdriftsstald.Også her er det vigtig med en megetgod dial<strong>og</strong> mellem lokalcentrene <strong>og</strong> LandbrugetsRådgivningscenter.Der er aktiviteter i gang <strong>ved</strong>rørende en beskrivelseaf forudsætninger for succesfuld drift af økol<strong>og</strong>iskfåre- <strong>og</strong> gedehold.Et projekt i sundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong>konventionelle besætninger er sat i gang. Projektetskal belyse faktorer, der har afgørende betydningfor en succesrig rådgivning. Det er således ikke defaglige emner, der står i højsædet, men mere debløde parametre i en rådgivningssituation.Der er igangsat et stort udviklings- <strong>og</strong> forskningsprojektindenfor sundhedsrådgiving med ØBM(Økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> Biodynamiske Mælkeproducenter)som projektleder. Projektet har til formål, at udviklesundhedsrådgivning med direkte input fra81
landmænd, dyrlæger, mælkekvalitetsrådgiver <strong>og</strong>konsulenter via workshops, interviews <strong>og</strong> besætningsbesøg.Landskontoret for Kvæg er med iprojektets styregruppe.4.2.4.2 DyrlægeDyrlægeforeningen <strong>ved</strong> Praktiserende Dyrlægerfor Produktionsdyr (PDP) deltager i to projekter<strong>ved</strong>rørende økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion. Delsdenne vidensyntese, som denne rapport er en delaf, <strong>og</strong> dels projekt sundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægsbesætninger, som netop er igangsatefter støtte fra Strukturdirektoratet. Dette skalses på baggrund af det stigende antal mælkeproducenter,som vælger denne produktionsformsamt det forhold, at PDP ønsker at arbejde for enudvikling af sundhedsrådgivningen inden fordenne produktionsform.Efteruddannelseskurser for dyrlæger er <strong>og</strong>så begyndtat tage emner med relation til økol<strong>og</strong>iskdrift op, således at der i marts 1999 er planlagt etkursus om dyrlægearbejdet i økol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger.4.2.4.3 MælkekvalitetsrådgiverDeltagelse i forskellige forsknings <strong>og</strong> udviklingsprojekteren ikke uvæsentlig aktivitet.Mejeriforeningen deltager på nuværende tidspunkti 4 projekter, der relaterer sig til rådgivninginden for økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion.Disse 4 projekter er dels denne "Vidensyntese omsundhed, velfærd <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong> <strong>ved</strong> omlægningtil økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion", "Forskningsmæssigstøtte til udvikling <strong>og</strong> evaluering afet alternativt koncept for sundhedsrådgivning iøkol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger", "Udviklingaf en model for sundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iskemalkekvægsbesætninger", samt projektet "Indflydelsenaf produktionsfaciliteter, pasningsstrategier<strong>og</strong> medicineringspolitik på sundhed <strong>og</strong> antibiotikaresistensi danske kvægbesætninger."Projekterne med aktiviteter i besætninger lægges ividest mulig udstrækning ind under MejeriforeningensKongeåprojekt, hvor 280 besætninger iToftlund, Gram, Rødding <strong>og</strong> Lintrup skaberramme om adskillige tværinstitutionelle forskningsaktiviteterI Kongeåprojektet er en gruppe af mælkekvalitetsrådgivereuddannet til, på et systematisk <strong>og</strong>ensartet grundlag <strong>og</strong> efter specifikke ønsker frainvolverede forskere, at indsamle besætningsoplysninger<strong>ved</strong> interview, at foretage registreringerunder malkning, at foretage dynamisk test undermalkning, at foretage opmålinger <strong>og</strong> registreringer<strong>ved</strong>r. staldforholdene <strong>og</strong> malkeanlægget <strong>og</strong> til atudtage forskellige prøver (f.eks. gødningsprøver,miljøprøver <strong>og</strong> enkeltkirtelprøver).4.2.5 Rådgivernes samarbejdsområderDen økol<strong>og</strong>iske landmand bliver trænet i en helhedsorienteretopfattelse af sin bedrift <strong>ved</strong> omlægningtil økol<strong>og</strong>i. Det betyder, at landmandenbåde direkte <strong>og</strong> indirekte forventer at rådgivernetager udgangspunkt i en helhedsorienteret rådgivning.Det indebærer, at rådgiverne skal samarbejdefor at kunne opfylde dette behov.For at få et overblik over udfordringer <strong>og</strong> forhindringeri at samarbejde, er forskellige forudsætningerfor de tre rådgivere opstillet i følgendeskema.82
Dyrlæge Mælkekvalitetsrådgiver Landøkonomisk rådgiverOrganisationPrivat ansat ellerselvstændigAnsat afMejeriforeningen(brancheansat)Ansat af landøkonomiskforeningFysisk placeringLandpraksisrundt i landetPå udvalgte lokale landbrugscentreLokale landbrugscentreBesøgsfrekvenshos landmændHøj Lav Middel - HøjPrimære rådgivningsområder<strong>Sundhed</strong>SygdomReproduktionTekniske <strong>og</strong> driftsledelsesmæssigeaspekter <strong>ved</strong>malkningenGenerelt altTypisk rådgiverrolleBehandlerServiceEkspertServiceEkspertServiceEkspertSparringOrganisatorisk er der store forskelle, <strong>og</strong> sammenmed forskellig fysisk placering af rådgiverne kandet være den første hindring i at få etableret etgodt samarbejde.Dyrlægerne kender bedriften bedst på grund afen relativ høj besøgsfrekvens. De landøkonomiskerådgivere kommer ikke så ofte i besætningen d<strong>og</strong>lidt oftere end mælkekvalitetsrådgiverne.Dyrlæge <strong>og</strong> mælkekvalitetsrådgiver bliver typisktilkaldt i situationer, der kræver hjælp <strong>og</strong> serviceringnu <strong>og</strong> her indenfor deres primære arbejds- <strong>og</strong>rådgivningsområder. Rådgiverrollen i disse situationerer i udpræget grad ekspertrollen, der ikkenødvendigvis kræver en diskussion eller dial<strong>og</strong>med landmanden for at få opgaven løst.De landøkonomiske rådgivere bliver i højere gradinddraget i langsigtede planlægningsopgaver, hvorder kræves mere sparring end kontant viden.På baggrund af de mange forskellige indgangsvinklertil rådgivningen, er der barrierer der skalovervindes. Barriererne for et godt rådgivningssamarbejdepå tværs kan opdeles i tre ho<strong>ved</strong>områder:1. Organisatoriske forhold.2. Faglige forhold ( forskellige faglige interesser)3. Menneskelige forhold.De organisatoriske forhold løses bedst <strong>ved</strong> en politiskvilje <strong>og</strong> enighed om, at samarbejde er godt<strong>og</strong> kommer landmanden til gode. Det behøvernødvendigvis ikke at medføre sammenslutningereller lignende i større eller mindre grad.Hindringer der hidrører fra faglige forhold løses<strong>ved</strong> en målrettet efteruddannelse, der åbner øjneneop for de forskellige faglige områder hver isærhar. Her<strong>ved</strong> opbygges gensidig respekt for hinandensarbejdsopgaver <strong>og</strong> -områder.De menneskelige forhold er sværere at indkredse.Men i sidste ende drejer det sig om, at kunne accepterehinanden på trods af forskelligheder. Også handler det om, at man går ind i et samarbejdemed den indstilling, at kunne give eller bidrageuden nødvendigvis at få n<strong>og</strong>et igen. Ho<strong>ved</strong>formåleter, at det er landmanden, der skal have gavn af83
den tværfaglige rådgivning <strong>og</strong> de resultater, derkommer ud af det tværfaglige samarbejde.4.2.6 OpsamlingDet er de landøkonomiske rådgivere, der førstbliver involveret i rådgivningen <strong>ved</strong>rørende omlægningtil økol<strong>og</strong>i.Ved en bedrifts omlægning til økol<strong>og</strong>i ændrer arbejdsopgaverne<strong>og</strong> -områderne sig ikke væsentligtfor dyrlægerne <strong>og</strong> mælkekvalitetsrådgiverne.Dyrlægers <strong>og</strong> mælkekvalitetsrådgivers indfaldsvinkeltil økol<strong>og</strong>ien vil typisk være en oplysning fralandmandens side om, at bedriften omlægges tiløkol<strong>og</strong>i.Den landøkonomisk rådgivning til økol<strong>og</strong>iskelandmænd er nu integreret <strong>og</strong> organiseret påsamme vis, som rådgivningen til konventionellelandmænd.De forskellige organisatoriske, faglige <strong>og</strong> menneskeligeforhold betinger en stor indsats, når dentværfaglige <strong>og</strong> helhedsorienterede rådgivning skallykkes.Udgangspunktet for succes er tilstede, idet denøkol<strong>og</strong>iske landmand i tilknytning til omlægningaf bedriften bliver trænet i at tænke på tværs <strong>og</strong>helhedsorienteret.4.3 Fremtidsperspektiver for denøkol<strong>og</strong>iske rådgivningI slutningen af afsnit 2 i dette kapitel blev dergjort opmærksom på de forhindringer, der kanblokere for et godt tværfagligt samarbejde, der eren forudsætning for en helhedsorientret rådgivningfor den økol<strong>og</strong>iske landmand.Følgende afsnit giver et bud på, hvordan en succesfuldrådgivning skal angribes med udgangspunkti den økol<strong>og</strong>iske landmands behov.4.3.1 Rådgivningsbehov for den økol<strong>og</strong>iskemælkeproducentEn brugerundersøgelse blandt økol<strong>og</strong>iske landmænd(Lisberg Management, 1995) viste, at detspecielt er brugerne under omlægning, der harbehov for rådgivning, <strong>og</strong> at behovet for rådgivningvil stige i fremtiden.Undersøgelsen viste, at nye rådgivningsområder,som f.eks. naturpleje <strong>og</strong> afsætning af økol<strong>og</strong>iskeprodukter, vil tegne sig for en markant stigning.Rådgiverens opgaver i tilknytning til landmandensbehov kan sammenfattes som følgende:Rådgiveren skal• være let at komme i kontakt med• være inspirator til ERFA-grupper• huske den sociale dimension i rådgivningen• kunne henvise til specialister• spille en aktiv rolle i formidling af forskningsresultater(begge veje)• være opmærksom på eller spørge efter landmandensbehov for rådgivning• være kvalitetsbevidst <strong>ved</strong>rørende den praktiserederådgivning.Da det økol<strong>og</strong>iske jordbrug har et velformuleretværdigrundlag, skal rådgivningen <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>sårådgiveren tage udgangspunkt i de ideer <strong>og</strong> denmålsætning, der ligger bag <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>ien.Det betyder, at regler skal kunne forklares ud fraden økol<strong>og</strong>iske målsætning. Her<strong>ved</strong> bliver rådgivningenikke styret ud fra en opnåelse af en økonomiskoptimal løsningsmodel, men <strong>og</strong>så ud fraandre mindre målbare parametre som etik samtlandmandens personlige værdigrundlag, der skalkædes sammen med det overordnede værdigrundlag.Landmandens behov for rådgivning er derformangfoldigt. Behovet spænder fra konkret rådgivningom f.eks. indretning af stald, som opfylder84
kravene i de økol<strong>og</strong>iske regler eller styring afgræsmarken, til at dække en diskussion med rådgiverenom fordele <strong>og</strong> ulempe af en given regel iforhold til den økol<strong>og</strong>iske målsætning.Landmandens behov vil afspejle sig i den efteruddannelse,konsulenterne skal gennemføre. Udover at være godt uddannet skal rådgiverne gøreopmærksomme på sig selv <strong>og</strong> være klar til sælgederes rådgivningsprodukter. Der er stadigvækøkol<strong>og</strong>iske landmænd, der ikke har kendskab til detilbud, de enkelte kontorer har. Rådgivning skalgøres synlig som et produkt i lighed med f.eks. enfuldfoderv<strong>og</strong>n.I den kommende tid vil rådgivningsbehovet forden økol<strong>og</strong>iske mælkeproducent bevæge sig i retningaf dyrevelfærds- <strong>og</strong> sundhedsrådgivning <strong>og</strong>rådgivning omkring fodring med 100% økol<strong>og</strong>iskfoder. Dette set på baggrund af, at dyrevelfærd <strong>og</strong>besætningens sundhed fremover vil have en stadigstigende betydning for den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode,fordi forbrugerne forbinder økol<strong>og</strong>imed dyrevelfærd <strong>og</strong> sundhed.Dyrevelfærd er komplekst sammensat. Ligesomsundhed ligger dyrevelfærd som et tæppe henover alle de aktiviteter, landmanden foretager sig idet daglige. Spørgsmålet er, om dyrevelfærd skalintegreres i den almindelige rådgivning, eller omder skal etableres en speciel dyrevelfærdsrådgivningmellem rådgiveren <strong>og</strong> landmanden. Densidstnævnte mulighed kunne være relevant, nårdyrevelfærd skal gøres mere synlig, både forlandmanden <strong>og</strong> forbrugeren.EU-reglerne <strong>og</strong> den økol<strong>og</strong>iske målsætning læggerop til fodring med 100% økol<strong>og</strong>isk foder. Rådgivningsindsatsenvil i denne situation være koncentreretom emner som selvforsyning med foder,alternative sædskifter <strong>og</strong> afgrøder samt underskudeller overskud af forskellige næringsstoffer.Den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode fremmer ethelhedssyn på bedriftsniveau. Derfor er det vigtigt,at <strong>og</strong>så rådgivningen tager afsæt i en helhedsbetragtning,sådan at økol<strong>og</strong>iske landmænd blivertrænet i at tænke i helheder.Helhedsorienteret skal i det følgende forstås somen situation, hvor alle relevante rådgivere bliverinddraget til et specielt besætningsproblem. Etandet element i en helhedsorienteret rådgivning erselve forløbet af rådgivningen.Ud fra rapportens kapitel 2 (Omlægning til økol<strong>og</strong>iskdrift set fra dyrlægers <strong>og</strong> konsulenters synsvinkel)kan der peges på følgende tværfaglige rådgivningsområder,der kræver en særlig indsats pådet faglige område:1. Parasitovervågning i økol<strong>og</strong>iske besætning. Detgælder især udvikling af styringsredskaber <strong>og</strong>rådgivning angående coccidiose hos kalve, derkommer på græs første gang. Forebyggende tiltagomkring angreb <strong>og</strong> sygdom forårsaget atandre græsmarksparasitter såsom lungeorm <strong>og</strong>løbe-tarmorm skal man <strong>og</strong>så være opmærksompå.2. Opstaldning <strong>og</strong> fodring af kalve under økol<strong>og</strong>iskeforhold er et andet område, der kræveren ekstra rådgivningsindsats.3. Økol<strong>og</strong>iske besætninger har ikke nødvendigvisen lavere forekomst af mastitis eller lavere celletalend konventionelle besætninger. Derforskal der i høj grad fokuseres på yversundhed,som indsatsområde i rådgivningen, når økol<strong>og</strong>ienskal være garant for en bedre almen sundhedstilstandi besætningen. I den forbindelsenævnes <strong>og</strong>så, at det er vigtig, at være opmærksompå det samlede medicinforbrug i besætningen.4. Det er vigtigt, at få udarbejdet fælles retningsliniertil vurdering af dyrevelfærd på besætningsniveau.Kapitel 2 påpeger <strong>og</strong>så, at rådgiverne har en opgavei, at diskutere de økol<strong>og</strong>iske reglers praktiskeanvendelse <strong>og</strong> hensigt i forhold til den økol<strong>og</strong>iskemålsætning.Et andet indsatsområde for rådgivere er træning<strong>og</strong> udvikling af landmandens driftslederegenskaber.85
På de mere "bløde" områder påpeger kapitel 2følgende:Rådgivning skal kunne sælge sig selv. Det vil sige,at rådgiverne skal kunne forklare eller give et budpå konsekvenserne af den rådgivning der gives.Rådgiveren må ikke være bange for, at der er n<strong>og</strong>leområder, hvor det er landmanden der har denrelevante viden. Succesfuld rådgivning indeholdersåledes en accept af en gensidig oplæring.Det er vigtig at få etableret en fælles forståelse <strong>og</strong>en fælles opfattelse af den opgave rådgivningenskal beskæftige sig med.Det fælles grundlag fører til en opstilling af enmålsætning for de enkelte indsatsområder.I kapitel 3 (Landmandens oplevelse af omlægningtil økol<strong>og</strong>isk drift) er der givet gode råd til landmænd,der påtænker en omlægning. Rådenekommer fra landmænd, der allerede har lagt om tiløkol<strong>og</strong>i.Disse råd er gengivet i en forkortet version i detfølgende <strong>og</strong> kan betragtes som indsatsområderfor rådgivningen.1. Man skal ville det <strong>og</strong> tro på det. Udsigt til økonomiskgevinst gør det ikke alene.2. De fysiske rammer ( jordtilliggende <strong>og</strong> bygninger)skal vurderes meget nøje i forhold til dekrav den økol<strong>og</strong>iske målsætning <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iskeregler stiller.3. Reglerne skal accepteres som middel til at gennemføreden økol<strong>og</strong>iske målsætning.4. Det er vigtigt at opnå enighed i familien førbeslutningen tages.5. Der skal opbygges en interesse for afsætning afde økol<strong>og</strong>iske varer på et tidligt tidspunkt. Ogsamtidig skal man som landmand være interessereti, at komme i en tæt dial<strong>og</strong> med forbrugerne.De nævnte behov kan danne indhold for rådgivningsprocesseni en helhedsorienteret rådgivning.4.3.2 Den helhedsorienterede rådgivningssituationEn præcis definition af helhedsorienteret rådgivningfindes ikke. Følgende er et bud på en definition.Beskrivelsen skal ses i lyset af, at der skal tageshensyn til flere helheder.Helhedsorienteret rådgivning kan beskrives <strong>ved</strong>følgende opdeling i 3 ho<strong>ved</strong>områder, der hver isærrepræsenterer en helhed:1. Rådgivningens konsekvens på de biol<strong>og</strong>iske,tekniske, økonomiske <strong>og</strong> menneskelige områder.2. Inddragelse af alle relevante (fag)-personer irådgivningsprocessen.3. Forløbet i rådgivningsprocessen .Ad 1.For landmanden er det af stor betydning, at hankan få en fornemmelse af, hvilke konsekvenser etråd vil få. Konsekvenserne kan være beregningereller bud på, hvordan f.eks. økonomien per enhed( Dækningsbidrag per kg mælk) ændrer sig. Ellerhvordan stalden skal indrettes ( teknisk konsekvens),<strong>og</strong> hvordan ydelsen per ko vil ændre sig<strong>ved</strong> en given ændring i staldsystemet <strong>og</strong> ændring ifodringsprincppet, set i lyset af en omlægning tiløkol<strong>og</strong>i. Konsekvenser på de menneskelige områderkan være resultatet af en diskussion mellemlandmand <strong>og</strong> rådgiver om, hvilke driftslederegenskaber,der skal styrkes for at få Αprojektet≅ til atlykkes.Ad 2.For at få så meget af den tilgængelig viden <strong>og</strong> erfaringimplementeret i rådgivningen som muligt,er det vigtigt at inddrage alle relevante (fag)-personer et eller andet sted i forløbet af rådgivningsprocessen.Inddrages mange personer indebærerdet ikke, at der skal sidde et stort antal personerrundt om bordet, men at der udpeges enkoordinator, som kan holde styr på viden- <strong>og</strong> erfaringsindsamlingen.86
Som eksempel på en rådgivningssituation medrelativt mange involverede personer er valgt nybygningaf en kostald. Følgende skema viser deforskellige rådgiver <strong>og</strong> deres viden- <strong>og</strong> erfaringsfelt.RådgiverMaskin- <strong>og</strong> bygningskonsulentDyrlægeKvægbrugskonsulentØkonomikonsulentMælkekvalitetsrådgiverPlanteavlskonsulentViden <strong>og</strong> erfaring om:Tekniske forudsætninger <strong>ved</strong> bygning <strong>og</strong> indretningen af stalden.Evt. byggeherre.Indretning af stald <strong>ved</strong>r. kælvningsbokse <strong>og</strong> behandlingssteder.Staldens/systemets betydning for sundhedstilstanden.Anvendelse af fodringsprincip. Tekniske forudsætninger for kalkuler<strong>og</strong> budget. Staldens indretning. Placering af staldafsnit.Lånemuligheder. Lovgivning. Investeringer, kalkuler <strong>og</strong> budgetter.Indretning af malkestald. Malkerutine i den ny malkestald.Projektering af opbevaringskapacitet for <strong>og</strong> anvendelse af husdyrgødning.I kapitel 3 blev parasitovervågning nævnt som etvigtig rådgivningsområde. I det følgende tages ud-.gangspunkt i coccidiose hos kalve, som et eksempelpå samarbejde mellem de forskellige rådgivereRådgiverDyrlægeKvægbrugskonsulentPlanteavlskonsulentMælkekvalitetsrådgiverBygningskonsulentViden <strong>og</strong> erfaring om:Diagnose, behandling, anvendelse af den korrekte medicin.Korrekt fodring af kalve på græs.Etablering <strong>og</strong> styring af egnede græsarealer.HygiejneIndretning <strong>og</strong> anvendelse kalvehytter <strong>og</strong> eksisterende stalde i forbindelsemed afgræsning.Der vil være overlap mellem de involverede personersviden <strong>og</strong> erfaring på de forskellige områder,som gerne skulle give sig udslag i en frugtbardiskussion, <strong>og</strong> en præcis konklusion om, hvordansagen skal angribes.Målet med diskussion eller dial<strong>og</strong> mellem landmanden<strong>og</strong> de forskellige rådgivere skal have karakteraf, at man opnår et fælles synspunkt <strong>og</strong> fællesforståelse snarere end opnåelse af et kompromis(Vaarst, 1999).Kompromis antyder, at de deltagende har måtteopgive n<strong>og</strong>le ideer for at andre kan nås <strong>og</strong> såledeskan der nemt opstå en vinder-taber-situation,hvilket ikke gavner en frugtbar rådgivningssituation(Vaarst, 1999).En succesrig rådgivningssituation er således etspørgsmål om erkendelse af ligeværdighed mellemde deltagende parter.Ad 3.Selve rådgivningsprocessen går ikke kun ud på, atgive landmanden råd om hvordan han skal gøre ien given situation. En konsekvent <strong>og</strong> helhedsorienteretrådgivning starter med at afdække landmandensbehov for rådgivning. Landmanden skalførst erkende dette behov, <strong>og</strong> så få lagt en plan,87
der konkretiserer hans behov til synlige handlinger.Har han erkendt behovet vil han blive motiverettil at foretage handlinger <strong>og</strong> spørge hvordanhan skal styre efter målet. For at følge op på depraktiske tiltag vil han efterfølgende være interessereti, hvorledes det er gået <strong>og</strong> hvordan det kankontrolleres. En helhedsorieneret rådgivning skalsåledes støtte alle faser i rådgivningsprocessen.For at understøtte de forskellige faser i rådgivningen,er der udviklet redskaber i form af diverseudskrifter <strong>og</strong> mindre eller større edb-pr<strong>og</strong>rammer.De respektive rådgivere har en vigtig opgave i, atkoordinere <strong>og</strong> begrænse anvendelsen af redskaberne.Den enkelte rådgivningssituation skal dannegrundlag for, hvilke redskaber der skal bruges.Det er rådgivernes opgave i tilknytning til deresefteruddannelse, at holde sig orienteret ommængden <strong>og</strong> anvendelsen af de forskellige redskaber.Under rådgivningsprocessen skal der udarbejdesredskaber i form af handlings- <strong>og</strong> opfølgningsplaner,som landmanden har mulighed for at styreefter.Samtidig er det vigtig, at opstille succeskriterierfor den ydede rådgivning.I forbindelse med eksemplet om parasitovervågningkunne succeskriterierne være:1. Et max. antal kalve der skal behandles ( afhængigaf besætningsstørrelse )2. Opnåelse af en given tilvækst hos kalvene i detførste år.Figur 3.1 sammenfatter <strong>og</strong> illustrerer de forskelligefaser i den helhedsorienterede rådgivning.Rådgivningsforløbet i helhedsorienteret rådgivningSpørgsmål Forløb TiltagHvorfor? Erkendelse PlanlægningBehovMotivationHvordan? Handling StyringHvorledes? Opfølgning KontrolFigur 4.3.1Elementer i helhedsorienteret rådgivning.Som det kan fornemmes, er rådgivningsprocessenaf kompliceret natur. Rådgivning kan anskuessom et hjul med flere lag illustreret i figur 3.2.I centrum for rådgivningen står landmanden <strong>og</strong>hans bedrift/besætning. Rundt om landmandenkører forskellige lag af aktiviteter <strong>og</strong> forudsætninger,der skal dreje sig rigtigt i forhold til landmanden,for at rådgivningen <strong>og</strong> målet for rådgivningenbliver en succes.88
Produktionsplanlægning <strong>Sundhed</strong>VelfærdØkonomi FysiskeRådgivningsværktøjRådgivningenManagementrammer TekniskeDial<strong>og</strong>DriftsledelseBesætningen&LandmandenDial<strong>og</strong>Rådgivningskoncepterhjælpemidler Lovgivning ArbejdskraftFigur 3.2 "Rådgivningshjulet". Målet for rådgivningen er landmanden <strong>og</strong> besætningen. Landmandensevne til god driftsledelse, management <strong>og</strong> dial<strong>og</strong> er afgørende for modtagelse af rådgivningen.Rådgiverens vigtigste redskab er dial<strong>og</strong>en, der sammen med rådgivningsværktøj <strong>og</strong>rådgivningskoncept er det, som skal formidle viden <strong>og</strong> erfaring inden for produktion,sundhed, velfærd, økonomi, fysiske rammer, tekniske hjælpemidler, lovgivning, arbejdskraftmv.4.3.3 RådgivningsrollerDe mangesidige aspekter i en helhedsorienteretrådgivningssituation kræver at de forskellige rådgiverkan indtage forskellige roller, for at få rådgivningensbudskaber bragt videre, så de udmøntersig i de rigtige handlinger landmanden foretagersig.Som rådgiver kan man benytte sig af følgendeforskellige rådgivningsroller:• Ekspertrollen• Diagnostikerrollen• Sparringspartnerrollen• ProceskonsulentenEkspertrollenEkspertrollen anvendes ud fra holdningen Αjegalene vide≅ <strong>og</strong> er derfor kendetegnet <strong>ved</strong> enmanglende dial<strong>og</strong>. Ekspertrollen anvendes især,når en faglig <strong>og</strong> analytisk knowhow på et specialeområdeskal fremlægges. F.eks. en konkret løsningpå det fremlagte problem - <strong>og</strong> på rådgiverenspræmisser. Da rollen i sig selv ikke indeholder n<strong>og</strong>enform for dial<strong>og</strong>, er accepten <strong>og</strong> forståelsen afbudskabet tvivlsom med mindre man inddragerandre roller. Rollen anvendes især til lærling ellerservicering af kunder. Rådgivningssituationen ligneren køber-sælger situation.DiagnostikkerrollenDiagnostikkerrollen anvendes ud fra holdningenΑjeg <strong>ved</strong> - om lidt≅ <strong>og</strong> er <strong>og</strong>så kendetegnet <strong>ved</strong> enbegrænset dial<strong>og</strong>. Rollen består især i en analyse<strong>ved</strong> f.eks. kliniske observationer, dataindsamlingmv. <strong>og</strong> munder ud i en problembehandling <strong>og</strong>fremlæggelse af løsningsforslag. Rollen er derfor89
velkendt for de fleste dyrlæger i en diagnosticering<strong>og</strong> behandlingssituation.På sammen måde som for ekspertrollen indeholderrollen i sig selv ikke n<strong>og</strong>en form for dial<strong>og</strong>,hvorfor accepten <strong>og</strong> forståelsen af budskabet ertvivlsom med mindre, man inddrager andre roller.SparringspartnerrollenSparringspartnerrollen anvendes ud fra holdningenΑvi tilsammen <strong>og</strong> på klientens præmisser≅ <strong>og</strong>er kendetegnet <strong>ved</strong> en tæt faglig <strong>og</strong> interaktiv dial<strong>og</strong>.Rollen består i, at rådgiveren er ressourceperson/stimulator/koordinatori en fælles opgaveløsning.Mange synsvinkler inddrages i dial<strong>og</strong>en, <strong>og</strong> dersigtes mod en voksende problemerkendelse <strong>og</strong>forståelse hos klient <strong>og</strong> rådgiver med en høj acceptgrad.Sparringspartnerrollen bliver derfor en meget vigtigrolle i sundhedsrådgivningen, hvor klientelletpå mange måder er vidende omkring problemstillingernemen ønsker at få diskuteret de forskelligeløsningsmuligheder igennem med en inspirerendesamarbejdspartnere.ProceskonsulentrollenProceskonsulentrollen anvendes på samme mådesom sparringspartnerrollen ud fra holdningen Αvitilsammen <strong>og</strong> på klientens præmisser≅. Rollen anvendesisær i arbejdsgrupper med proceskonsulentensom organisator, ressourceperson <strong>og</strong> interventionist.Dette er f.eks. tilfældet, hvis der er fleremedarbejdere, som skal rådgives, eller hvis derer flere rådgivere, som skal have koordineret deresrådgivning.Proceskonsulenten foretager løbende dokumentation<strong>og</strong> status samt delvis implementering (løbendekonkludering). Det er endvidere vigtigt, at proceskonsulentenstyrer sin indsats, således athan/hun intervenerer, når processen er <strong>ved</strong> at gå istå (katalysatoreffekt) <strong>og</strong> trækker sig tilbage, nårprocessen kører. Målet for processen er at styrkeklientens/gruppens erkendelse <strong>og</strong> forståelse indbyrdes.Som et redskab i processen anvender proceskonsulentenofte opklarendehvad/hvor/hvem/hvis spørgsmål. Rådgivningssituationenkan karakteriseres som hjælp til selvhjælp.4.3.4 EfteruddannelseDe mange aspekter, der er forbundet med helhedsorienteretrådgivning kræver en vel tilrettelagtefteruddannelse, men efteruddannelsen kan ikkestå alene. En helhjertet interesse <strong>og</strong> vilje for atsamarbejde <strong>og</strong> løse problemer i fællesskab, er førstebetingelse for at det lykkes.Efteruddannelsen skal indeholde områder, dertræner rådgiveren i at indtage de beskrevne roller.Den typiske uddannelsesform er f.eks. ugekurser,der lærer kursisterne at være sig bevidste om deforskellige roller <strong>og</strong> deres funktion.Et andet element efteruddannelsen skal indeholdeer træning i at samarbejde. Det kræver, at man tagerpå kursus sammen <strong>og</strong> for klarlagt de grundlæggendeelementer i et frugtbar samarbejde. Detvil sige, at landøkonomiske rådgivere tager på kursussammen med dyrlæger <strong>og</strong> mælkekvalitetsrådgiverefra samme område.Typisk vil man på et kursus tage udgangspunkt ien modelejendom <strong>og</strong> gennemføre en rådgivningssituationpå et teoretisk plan.For at kunne anvende den opnåede viden, er detaf stor betydning, at det lærte hurtigst muligt bliverimplementeret i det daglige arbejde. Her kunneman forstille sig, at en udefra kommende person(proceskonsulent) fungerer som koordinatoreller katalysator for planlægning <strong>og</strong> gennemførselaf en helhedsorienteret rådgivning kort tid efter atkurset er afholdt. Dette for at forpligtige kursi-90
sterne til at samarbejde om forskellige rådgivningsopgaver.Efteruddannelsen får således karakter af en teoretisk<strong>og</strong> praktisk del, hvor den praktiske del foregåri det daglige arbejde <strong>og</strong> ikke er en kunstig skabtsituation.Landmanden bliver dermed direkte involveret iefteruddannelsen af hans rådgivere.4.3.5 OpsamlingLandmænd der lægger om til økol<strong>og</strong>i bliver konfronteretmed helhedstænkning. Derfor er de motiveret<strong>og</strong> modtagelig for helhedsorientret rådgivning.De økol<strong>og</strong>iske landmænd har n<strong>og</strong>le rådgivningsbehov,der direkte kan afledes fra den økol<strong>og</strong>iskemålsætning <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iske regler, f.eks. håndteringaf kalve på græs eller parasitovervågninguden anvendelse af forebyggende medicin.Der er tre ho<strong>ved</strong>aspekter i helhedsorienteret rådgivning.For det første kræver en succesfuld rådgivning,at konsekvenserne på alle områder bliversynlig gjort. For det andet skal alle relevante personerinddrages, der kan bidrage konstruktivt tilløsningen af opgaven. For det tredje skal helerådgivningsprocessen gennemføres; det vil sigerådgivningen skal understøtte opgaverne i områderneplanlægning, styring, kontrol <strong>og</strong> opfølgning.For at kunne gennemføre en succesfuld rådgivningkræves en vel tilrettelagt efteruddannelsesstrategi.En model, der sammenkobler opnået teoretiskviden om samarbejde <strong>og</strong> praktisk gennemførselaf samarbejdet på bedriften, vil styrke denhelhedsorienterede rådgivning.4.4 KonklusionVed en omlægning til økol<strong>og</strong>i medfører den økol<strong>og</strong>iskemålsætning <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iske regler ændredeproduktionsbetingelser for landmanden.En succesfuld omlægning til økol<strong>og</strong>i er i høj gradafhængig af, om de involverede rådgiver forstår atkoble den økol<strong>og</strong>iske målsætning <strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iskeregler, så landmanden får en indsigt i sammenspilletmellem målsætningen <strong>og</strong> reglerne.Den økol<strong>og</strong>iske landmand bliver i forbindelsemed omlægningen af bedriften trænet i at tænke ihelheder. Der<strong>ved</strong> bliver han yderligere motiveretfor at tilegne sig viden <strong>og</strong> erfaringer gennem helhedsorienteretrådgivning.En helhedsorienteret rådgivning kræver en ekstraindsats for at overvinde problemer, der kan spændeben for den form for rådgivning.Organisatoriske, faglige <strong>og</strong> menneskelige forskellighederi mellem diverse rådgivere skal løses gennemen målrettet indsats indenfor efteruddannelsen.Rådgivernes efteruddannelse skal kombinereteori <strong>og</strong> praksis i hverdagen, <strong>ved</strong> at inddrage denøkol<strong>og</strong>iske landmand i efteruddannelsen. Teorienopnås på specielt designede kurser, hvor rådgivernesammen tager på kursus.Den opnåede viden <strong>og</strong> erfaring implementeres iden praktiske hverdag gennem en målrettet <strong>og</strong>procesorienteret rådgivning overfor landmanden,eventuel <strong>ved</strong> hjælp af en ude fra kommende proceskonsulent.Det vigtigste <strong>ved</strong> en succesfuld tværfagligt <strong>og</strong> helhedsorienteretrådgivning er viljen <strong>og</strong> interessen iat samarbejde hos de involverede rådgiver, samten erkendelse af ligeværdighed mellem rådgivere<strong>og</strong> landmænd. Dette er meget flot formuleret afEdmund Burke i følgende vers:91
Ingen menneskerkan handle effektivt,hvis de ikke handler i enighed.Ingen menneskerkan handle effektivt,hvis de ikke handler i tillid.Ingen menneskerkan handle effektivt,hvis de ikke forenes affælles opfattelsefælles følelsefælles interesse.4.5 ReferencerF<strong>og</strong> Erik, 1998. Økol<strong>og</strong>isk jordbrug i Danmark - samarbejde <strong>og</strong> integration. Artikel til fagblade. Sektionfor Økol<strong>og</strong>i, Landbrugets Rådgivningscenter.Holmbeck Paul, 1999. Status <strong>og</strong> idéoplæg om det internationale arbejde fra Danmark <strong>ved</strong>rørende økol<strong>og</strong>i.Notat. Landsforeningen Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug.Jespersen Lizzie M., 1998. International and National ΑOrganic≅ Standards in the EU. Rapport udarbejdetfor Sektion for Økol<strong>og</strong>i, Landbrugets Rådgivningscenter.Kristensen Ole, 1994. Konsulentudvikling, en model til udvikling af landbrugskonsulenter. HD(O) ho<strong>ved</strong>opgave,Handelsskolen i Århus.Lisberg Management, 1995. Brugerundersøgelse <strong>ved</strong>rørende økol<strong>og</strong>iske rådgivning. Sektion for Økol<strong>og</strong>i,Landbrugets Rådgivningscenter.Specialudvalget for Økol<strong>og</strong>i, 1998. Rapport over spørgeundersøgelse om rådgivning <strong>ved</strong>rørende økol<strong>og</strong>isklandbrug. Landbrugets Rådgivningscenter.Strukturdirektoratet, 1999. Aktionsplan 2; Økol<strong>og</strong>i i udvikling. Ministeriet for Fødevarer, Landbrug <strong>og</strong>Fiskeri.Vaarst Mette, 1999. Dial<strong>og</strong>en som en nødvendighed i praktisk rådgivningsarbejde. Artikel i MastitisNyt2/99. Mejeriforeningen.92
5 <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> velfærd hos kalve<strong>og</strong> opdrætMette Vaarst 1) , Lis Alban 2) , Margit Bak Jensen 1) & Lisbeth M<strong>og</strong>ensen 3)1)Afd. for Husdyrsundhed <strong>og</strong> Velfærd, Danmarks JordbrugsForskning2)Institut for Husdyrbrug <strong>og</strong> Husdyrsundhed, Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole3)Afd. for Jordbrugssystemer, Danmarks JordbrugsForskning5.1 IndledningI interviewene blev kalvene fremhævet som etbåde problematisk <strong>og</strong> kritisk område i den økol<strong>og</strong>iskebesætning (kapitel 2 & 3). Fodring, paratuberkulose(især i forbindelse med kalvens førstedøgn hos moderen), opstaldning, udeophold <strong>og</strong>medicinering blev nævnt som mulige årsager tilproblemer. Det blev desuden nævnt, at der kunnevære problemer med at sammensætte en god foderration.Vedrørende opstaldning af kalvene blevkalvenes patning på hinanden nævnt som et problem.Enkelte konsulenter nævnte manglendehygiejne <strong>og</strong> generelle problemer med opstaldningen.Sygdomsproblemer som følge af coccidiose<strong>ved</strong> kalvenes tidlige udeophold blev af de flestenævnt som et stort problem. Flere dyrlæger nævnte,at eftersom reglerne <strong>ved</strong>rørende medicinhåndteringi økol<strong>og</strong>iske besætninger er stramme, villedette kunne resultere i, at kalvene ikke ville blivebehandlet i det omfang, der var behov for. Endiskussion af kalvenes rolle i besætningen –blandt andet hvorvidt de er lavt prioriterede – eruundgåelig i denne sammenhæng, <strong>og</strong> mange af deinterviewede kom da <strong>og</strong>så ind på denne overordnedeproblemstilling: Kalvene er en gruppe dyr,der helst skal have de lavest mulige omkostninger.Det blev anført, at kalvene er besætningens fremtid,<strong>og</strong> at deres rolle skal være mere i fokus.Ved omlægning til økol<strong>og</strong>isk drift forventer landmandenumiddelbart, at dyrenes sundhedstilstandfastholdes eller forbedres. Som det fremgik afkapitel 2, var der især blandt dyrlæger <strong>og</strong> konsulenterbekymring for kalvenes trivsel i den økol<strong>og</strong>iskebesætning. De fleste interviewede dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter forventede på det nærmeste endramatisk overgang til "det værre" for kalvenes<strong>ved</strong>kommende. På længere sigt – i den stabileøkol<strong>og</strong>iske besætning – forventedes kalvene fortsatat være en udsat gruppe. En sådan forventningmå siges at være i modstrid med den økol<strong>og</strong>iskegrundidé <strong>og</strong> de forventninger, der indirekte udtrykkesi gældende regler <strong>ved</strong>rørende kalve.Dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter betragter ofte kalvenesom en kvægbesætnings mest udsatte dyregruppe("tabergruppen"), som ikke prioriteres højt medhensyn til tildeling af arbejdstid <strong>og</strong> staldfaciliteter.Det kan med rette fremføres, at det er uacceptabeltat forudsætte, at der er en decideret tabergruppei en driftsform, hvor dyrenes velfærd <strong>og</strong>gårdens harmoni indgår i den centrale målsætning.Bedriften må som helhed betragtes som disharmoniski en situation, hvor der findes "tabergrupper"indenfor dens rammer, <strong>og</strong> de berørte dyrsvelfærd er nedsat. Derfor vil der i dette kapitelblive fokuseret på kalvene, <strong>og</strong> deres placering iden økol<strong>og</strong>iske besætning vil blive diskuteret.Der vil i diskussionen af kalveholdet blive tagetudgangspunkt i Avlsregler for økol<strong>og</strong>isk jordbrug(1996) (som formodes at udtrykke den økol<strong>og</strong>iskemålsætning for bedriften) samt i de konkrete regler,herunder både LØJ's regler, de nationale regler,EU-regler samt kal<strong>ved</strong>irektivet (Anonym,1997). De fremdragne problemområder vil såledesblive diskuteret fra flere vinkler. Problemernesøges diskuteret i forhold til de omstændigheder,de måtte opstå under. Det kan være problemerforbundet med omlægning, med reglerne for denøkol<strong>og</strong>iske driftsform, eller problemer <strong>ved</strong>rørende93
driftsledelse. Kalvenes behov vil ikke blot bli<strong>ved</strong>iskuteret ikke blot i lyset af, at man ønsker "fravær"af sult, smerte, ubehag <strong>og</strong> sygdom, men <strong>og</strong>såat man ønsker tilstedeværelse af sundhed <strong>og</strong> trivsel.Foruden det rette foder har kalvene behov forplads, luft, lys <strong>og</strong> social kontakt, <strong>og</strong> et væsentligtmål i økol<strong>og</strong>isk jordbrug er at give husdyrene godemuligheder for at udfolde deres naturlige adfærd.Det staldsystem, man vælger til sine kalve,har således stor betydning for deres sundhed,vitalitet <strong>og</strong> livskraft. Begrebet "naturlighed" vilblive anvendt, <strong>og</strong> balancen mellem at tilstræbenatur henholdsvis kultur - <strong>og</strong> at forene disse bestræbelseri en fælles praksis - vil blive diskuteret."Kultur" defineres i denne forbindelse som dét, atman har påtaget sig et ansvar for kalvens liv <strong>og</strong> vé<strong>og</strong> vel, fordi man har taget den ind i sin husholdning<strong>og</strong> holder den under ikke-naturlige forhold.Begreberne "natur" <strong>og</strong> "kultur" kan indledningsvisforstås som n<strong>og</strong>et, der står i modsætning tilhinanden. I det følgende vil vi søge at forene dem,fordi der i en harmonisk praksis ikke kan være taleom et valg mellem "forskellige retninger". At kalveneeksempelvis skal kunne gennemføre et naturligtbevægelsesmønster <strong>og</strong> har mulighed for atudføre normal adfærd skal simpelthen forenesmed den omsorg <strong>og</strong> beskyttelse som hører kulturlivettil. Foreningen i den daglige praksis kan <strong>og</strong>såforstås således, at en omsorgsfuld kultur vil sørgefor at det enkelte dyr kan leve et "naturligt liv".Ellers vil det ikke kunne kaldes "en omsorgsfuldkultur". Natur <strong>og</strong> kultur indlejres således i hinanden.Ved tilrettelæggelsen af den daglige praksis kan enlandmand vælge at se bort fra dyrets natur. Detses i n<strong>og</strong>le produktionssystemer, hvor kalvene foreksempel ikke gives mulighed for at udføre naturligæde-, social- <strong>og</strong> komfortadfærd. Beslutningenom at tage hensyn til "naturen" er så at sige – iførste omgang <strong>og</strong> tilsyneladende – lagt op til "kulturen".I den økol<strong>og</strong>iske driftsform har man inddragetdet som et mål: at det naturlige liv – denaturlige bevægelser osv. – skal tilgodeses. Manvælger aktivt at tildele naturen betydning. Dettekan <strong>og</strong>så betragtes således, at vi udvider voresansvar i forhold til dyrene til <strong>og</strong>så at omfatte hensynettil deres natur. Kalven har et behov for naturligadfærd i sig – herunder måske <strong>og</strong>så for atsøge udfordringer som udvider dens handlingsspektrum<strong>og</strong> funktionsdygtighed i andre situationer.Vores viden om <strong>og</strong> forståelse af dette behovkan inddrages i vores indretning af dyrets rammer<strong>og</strong> vilkår i naturen <strong>og</strong> i vores omsorg. "Natur" <strong>og</strong>"kultur" i kalvens liv bliver derfor tæt forbundne iden økol<strong>og</strong>iske besætnings praksis, <strong>og</strong> kan derfor,så at sige, kun forstås i kraft af hinanden. Forståelseaf begreberne, <strong>og</strong> hvad de indebærer, skalsåledes bruges til at arbejde i den samme retning,nemlig for en god dyrevelfærd for den økol<strong>og</strong>iskekalv. I det følgende vil forslag til <strong>og</strong> mulighederfor forbedringer for den økol<strong>og</strong>iske kalvs liv indenforområderne <strong>ved</strong>rørende indretning aframmer, pasning <strong>og</strong> regelgivning, blive gennemgået<strong>og</strong> diskuteret.5.2 Udgangspunkt for diskussionenom kalvens liv i denøkol<strong>og</strong>iske besætningEn række perspektiver for denne fremlæggelsebør indledningsvis nævnes:1. Vi har n<strong>og</strong>le forestillinger om hvad der er etgodt kalveliv (se boks 5.1)2. Vi inddrager en stor del af diskussionen omdet gode kalveliv i diskussionen om "naturlighed"."Naturlighed" kan betragtes som en aføkol<strong>og</strong>iens målsætninger, dels i kraft af samarbejdstankegangen:at man ikke skal kontrollere,beherske eller nedkæmpe naturen, mensamarbejde med den. Det afspejles derudoveri formuleringerne i n<strong>og</strong>le af målsætningerne,såsom "naturlige bevægelsesmønstre" <strong>og</strong> "fysiol<strong>og</strong>iskebehov", der bør tilgodeses. En diskussionaf naturlighed i forhold til det økol<strong>og</strong>iskekalvehold vil i det følgende ske medopmærksomheden rettet mod naturens positivesåvel som negative sider sammenholdt med"kulturens" forudsætninger <strong>og</strong> påvirkninger(se boks 5.2 nedenfor). Det er op til landmandenat afbøde de negative sider af naturlivet<strong>og</strong> tage højde for de elementer af unaturlighed– hvoraf en del kan medføre sundhedsrisiko– som er forbundet med kulturlivet.3. Vi har valgt at tage udgangspunkt i forudsætningerfor succes, snarere end en opdeling ifordele <strong>og</strong> ulemper <strong>ved</strong> forskellige regler <strong>og</strong>94
elementer af daglig praksis (dette tages op iboks 5.3). En diskussion om forudsætningernefor succes skaber i højere grad indgangsvinkeltil at tænke fremad mod praktiske løsningerfor at opfylde disse forudsætninger,fremfor at blive hængende i en diskussion omfordele <strong>og</strong> ulemper i det eksisterende.4. Under interviewene er der beskrevet en rækkeproblemer med det økol<strong>og</strong>iske kalvehold. Disseproblemer hører til i forskellige situationer iden økol<strong>og</strong>iske besætning: 1) problemer, somer forbundet med tilvænning til ny praksis, 2)problemer som er forbundet med driftsledelsei den enkelte besætning, <strong>og</strong> 3) problemer somer forbundet med selve den økol<strong>og</strong>iske driftsform,herunder konflikter mellem mål (f.eks.naturlighed) <strong>og</strong> praktiske forhold.Følgende forbindes med et godt kalvelivDe positive sider af et "naturligt liv":- Ingen hæmning af naturlige bevægelsesmønstre- Opvækst i et stimulirigt miljø, som udvikler kalvens færdigheder <strong>og</strong> giver positive oplevelser- Udnyttelse af medfødte evner til at søge <strong>og</strong> udforske omgivelserne.- Mulighed for at udvikle socialadfærd giver livskvalitet både på kort <strong>og</strong> lang sigtKulturlivets bidrag:- omsorg, overvågning, indgriben, beskyttelseBoks 5.1Det antages, at det gode kalveliv er forbundet med en række forudsætninger <strong>og</strong> forventninger.Målet er at forene interesserne <strong>og</strong> mulighederne som er umiddelbart forbundet medhenholdsvis natur <strong>og</strong> kultur på en måde så de kan forstås i kraft af hinanden <strong>og</strong> arbejder isamme retning.Naturens positive sider:- Kontakt til artsfæller, både voksne køer <strong>og</strong> andre kalve- Luft, lys, plads- Mulighed for undersøgelse af <strong>og</strong> interaktion med et stimulirigt miljø- Mælk ad libitumNaturens negative sider:- Angst, blandt andet forbundet med faren for at blive et jaget bytte- Sult- Kulde <strong>og</strong> dårligt vejr- Sygdom for eksempel som følge af parasitbelastning eller lungebetændelse- Dødsfald (f.eks. af fører- eller moderdyr)Unaturligheden i kulturlivet (malkekvægbesætninger)- Antallet af kalve, som går sammen, er ofte stort- Pladsmangel <strong>og</strong> manglende mulighed for at flytte græsgange (f.eks. væk fra parasitsmitte)- Ikke mælk ad libitum- Kontinuerte kælvninger over året <strong>og</strong> dermed kontinuert tilførsel af unge dyr til flokken- Indeliv, som kan være forbundet med enkeltkalvsopstaldning <strong>og</strong> stimulifattigt miljøBoks 5.2Eksempler på hvad der kan opfattes som hørende med til naturlighed <strong>og</strong> unaturlighed i etkalveliv. Naturens negative henholdsvis positive sider kan høre til i forskellige situationer;f.eks. er der mælk ad libitum under gunstige forhold, <strong>og</strong> sult under ugunstige forhold.95
5.3 Kælvningen <strong>og</strong> ko-kalv samværSom det fremgår af boks 5.3 skal kælvningenforegå afsondret i ro. Ko <strong>og</strong> kalv skal opholde sigsammen et døgn gennem råmælksperioden, idetkoens <strong>og</strong> kalvens interesser på dette felt må betragtessom samstemmende.Ved afsondring <strong>og</strong> roligt samvær i forbindelsemed kælvningen bliver begge stimuleret, <strong>og</strong> beggefår rekreation <strong>og</strong> ro. Kalve, der havde gået sammenmed moderen i råmælksperioden er merefysisk aktive end kalve, der for eksempel havdefået råmælk af pattespande i enkeltbokse (Dybkjær,1988). Både koens tilstedeværelse <strong>og</strong> godepladsforhold i kælvningsboksen virker stimulerendefor leg, der kan opfattes som en indikatorfor velfærd.Økol<strong>og</strong>iskereglerKælvningsboksmedmulighed forro skal benyttesOmsorg, indgriben <strong>og</strong> hjælp <strong>ved</strong>kælvning efter behov, sikring af råmælk<strong>og</strong> at ko <strong>og</strong> kalv er raske. Hensigtsmæssigplacering af kælvningsboks.Almindeligpraksis *)KælvningsboksFælles kælveområde(golde ellerlakterendekøer)Opbunden ibås (K)Værdimål i forhold til "det godekalveliv" med fokus på naturlighed,omsorg <strong>og</strong> omgivelserNatur: Koen trækker sig tilbage forat kælve <strong>og</strong> koncentrerer sig omkalven i råmælksperiodenNatur: Kælvningen kan gå galtuden indgribenOmsorg: Indgriben når nødvendigt(for eksempel <strong>ved</strong> langtrukkenfødsel, forkert leje)Forudsætninger for succesfuldopfyldelse af økol<strong>og</strong>iske målKælvningen skal kunne foregå i ro:koen skal kunne trække sig tilbageeller skal afskærmes fra "kalve- ellerråmælkstyve" <strong>og</strong> "vilde køer"Fravænningefter 1 døgnFravænningstraks (K)Fravænning<strong>ved</strong> førstemalkningStimulirigt miljø, forstået som etmiljø der giver kalven udfordringNatur: Koen fravænner selv sinkalvDilemma: kulturlighed: krav til produktioni malkekvægbesætning =>omsorg: sikre mindst mulig traume<strong>ved</strong> tvungen adskillelseKo <strong>og</strong> kalv stimulerer hinandenTilvænning til mennesker gennemovervågning <strong>og</strong> dermed kontakt.Der skal undersøges <strong>og</strong> findes løsninger,så man undgår at fravænningerefter 1 døgn eller efter råmælksperiodener traumatiske.Skånsom adskillelse <strong>ved</strong> flytning tilstimulirige miljøer for begges <strong>ved</strong>kommende,eller kalve bliver i sammemiljø.Natur: Sygdomsrisiko: væsentligstparatuberkulose*) K= tilladt i konventionelle besætninger, men ikke i økol<strong>og</strong>iske besætningerFleksibilitet <strong>og</strong> mulighed for at fravigeko-kalv-samvær, hvis særlige risici gørsig gældendeBoks 5.3Sammenfatning af praksis, regler, problemfelter, værdimål i forhold til det gode kalvelivsamt forudsætninger for succes i forbindelse med kælvningen <strong>og</strong> ko-kalv-samvær efterkælvningen.96
Kalven sikres bedst råmælk <strong>ved</strong> at blive hjulpet tilrette under den første patning, så snart den kanstå. Når den har pattet første gang, vil den ikkesenere få problemer med at finde patterne. Detteer <strong>og</strong>så vigtigt for succes <strong>ved</strong> brug af ammetanter(afsnit 5.5). I fælles kælvningsboks er det vanskeligtfor koen at opretholde ko-kalv bindingen, <strong>og</strong>der kan være risiko for, at den nyfødte kalv ikkefår tilstrækkeligt med råmælk (Edwards, 1983).Ved adskillelsen lider begge tab <strong>og</strong> savn. Det erimidlertid koen, som præges på kalven de førstetimer efter kælvningen, hvor hun med slikken afkalven er den mest aktive. Kalven præges først påkoen efter n<strong>og</strong>le dage, <strong>og</strong> det må derfor formodes,at det er koen, som er mest belastet af adskillelseefter et døgn.I de økol<strong>og</strong>iske regler er det anført, at ko <strong>og</strong> kalvskal opholde sig sammen i mindst et døgn. Det erd<strong>og</strong> vanskeligt at finde videnskabeligt belæg bådefor <strong>og</strong> imod en sådan grænse. Der er ingen tvivlom, at udbyttet af samværet er størst i starten afkalvens liv. Undersøgelser viser, at blot fem minutterssamvær indenfor de første par timer afkalvens liv er væsentlige for at etablere et båndmellem ko <strong>og</strong> kalv (Hudson & Mullord, 1977).Man kan imidlertid ikke tegne en kurve over "detvelfærdsmæssige udbytte af samvær". Dels er derforskelle mellem individer, <strong>og</strong> dels skal der for atvurdere "udbyttet" inddrages en diskussion af"udbytte i forhold til hvad". Dette "hvad" kunnevære kælvning hos en opbundet ko med øjeblikkeligfjernelse af kalven. Smitterisikoen (f.eks. forparatuberkulose) vil være mindre <strong>ved</strong> øjeblikkeligfjernelse af kalven. Dertil kommer, at der er godplads til at yde fødselshjælp hos en opbunden <strong>og</strong>evt. stående ko. Koens <strong>og</strong> kalvens frustration overadskillelse er tilsyneladende mindre <strong>ved</strong> øjeblikkeligadskillelse, fordi en social binding mellem de toendnu ikke er etableret. Alt dette kunne fremføressom argumenter for at tillade en kælvning med enefterfølgende øjeblikkelig adskillelse af ko <strong>og</strong> kalv.Omvendt kan man fremføre, at såfremt man fastholderen "naturlig kælvning" som ideal, ville manmåske arbejde mere aktivt <strong>og</strong> langsigtet for atvælge tyre <strong>og</strong> køer som får små kalve <strong>og</strong> har lettekælvninger, således at afhængigheden af fødselshjælpblev mindre. Man ville <strong>ved</strong> kælvning i kælvningsbokstilgodese koens fysiol<strong>og</strong>iske bevægelsesmønster:en ko i kælvning vil naturligt rejse <strong>og</strong>lægge sig <strong>og</strong> gå rundt i forhold til veernes intensitet,længde <strong>og</strong> intervaller, <strong>og</strong> hvor hun befindersig i kælvningsprocessen. Desuden kan ophold ikælvningsboks i perioden umiddelbart efter kælvningaflaste køerne i en fysisk belastende periode,specielt hvis køerne kommer i bindestald (Krohnet al., 1990). Man kan indrette bokse både af enart <strong>og</strong> med en placering, der muliggør effektivovervågning <strong>og</strong> indgriben. Endvidere giver lettekælvninger mere aktive kalve (Houwing et al.,1990). Det kan ikke udelukkes, at ko <strong>og</strong> kalv selv<strong>ved</strong> kort samvær (et døgn/få døgn) får en ballast,som rækker længere end få døgns kalden ovenpåen traumatisk adskillelse.I besætninger, som sanerer for paraturberkulose,bør det naturligvis tillades at fravige regelen omko-kalv-samvær efter kælvningen, indtil måletmed saneringen er nået, uden at besætningen der<strong>ved</strong>mister sin status som økol<strong>og</strong>isk. Gennemførerman en konsekvent <strong>og</strong> gennemgribende saneringspolitikmed hensyn til paratuberkulose, vilman kunne nå frem til et punkt, hvor ko-kalvsamvær efter kælvning kan anses som risikofrit.Det vil på længere sigt være mere hensigtsmæssigtend at holde en paratuberkuloseinfektion på "lavblus"i den enkelte besætning.Menneskelig håndtering af kalve mindsker kalvenesfrygtsomhed overfor mennesker. Der er taleom et komplekst samspil mellem mængden <strong>og</strong>arten af dette samvær. Hvorvidt ko-kalv-samværhindrer en prægning på mennesker, kan man medbaggrund i eksisterende kildemateriale ikke bekræfte.I praksis kan mennesket gennem tilstedeværelse<strong>og</strong>så inde i boksen hos ko <strong>og</strong> kalv sikre envis tilvænning til mennesker. Prægning på menneskermenes at ske bedst indenfor den første levetid.Studier viser d<strong>og</strong>, at der er flere lighedspunktermellem prægning <strong>og</strong> tillæring end hidtil antaget,<strong>og</strong> andre studier viser at selv kortvarig rutinemæssighåndtering gennem længere tid mindskerdyrenes frygt for mennesker.97
5.4 Opstaldning: gruppeopstaldning<strong>og</strong> enkeltvis opstaldningGruppeopstaldning skal ifølge nuværende reglerså vidt muligt gennemføres fra etmåneders aldereni økol<strong>og</strong>iske besætninger. Alle dyr skal kunneligge ned samtidig på et strøet leje, <strong>og</strong> suttebehovetskal opfyldes.Som fremhævet tidligere i teksten, tager disse reglerudgangspunkt i en tilstræbelse efter "naturlighed".Enkeltvis opstaldning er en unaturlig situationfor kalven, som udover at være isoleret frakoen, <strong>og</strong>så er uden mulighed for fuldt samvær <strong>og</strong>social interaktion med andre kalve. Undersøgelserhar vist, at kalve opstaldet i enkeltbokse fra fødseltil 3 måneders alderen reagerede mere frygtsomt inye omgivelser end kalve opstaldet i fællesbokse,<strong>og</strong> at kalve fra enkeltbokse med lukkede stier reageredeallermest frygtsomt. Kalve opstaldet i enkeltboksvar <strong>og</strong>så mere bange for andre kalve, nårde blev lukket sammen. Kalvene fra enkeltboksreagerede frygtsomt på såvel fredelige som aggressivetilnærmelser, hvilket viser, at de ikke havdelært det sociale spr<strong>og</strong>, mens kalve fra fællesboksereagerede hurtigt <strong>og</strong> hensigtsmæssigt (Jensen1996; Jensen et al., 1999).Kalves patten på hinanden, når de bliver stimuleretaf mælkeoptagelse er et problem i n<strong>og</strong>le besætninger.Det kan godt medvirke til at gruppeopstaldningaf kalve i mælkefodringsperioden synesmindre attraktiv. Kalve patter ofte på andre kalve,eller på inventar, umiddelbart efter tildeling afmælk. Mælkemængden har ingen væsentlig virkningpå tendensen til at patte på andre kalve, <strong>og</strong>problemet kan ikke fjernes <strong>ved</strong> at give kalvene alden mælk, de kan drikke. Det er smagen af mælk,der stimulerer kalvene til at patte, <strong>og</strong> motivationenfor at patte er høj i 15 til 20 minutter efter, at kalvenhar fået mælk i munden. Brug af pattespande,eller automatisk pattesystem tilgodeser kalvenespattebehov <strong>og</strong> kan <strong>ved</strong> rigtig anvendelse reducerekalvenes patten på hinanden væsentligt. Ligeledeskan anvendelse af "narresut" (adgang til en "tør"gummipatte i forbindelse med mælketildeling)reducere problemer med patten på andre kalve,men det kræver at kalvene lærer at bruge "narresutten"så tidligt som muligt (Munksgaard et al.,1997; De Pasillé & Rushen, 1997). Ved brug afpattespande, pattesystem eller narresutter fortsætterkalvene typisk med at patte efter, at mælken erdrukket. Der kan d<strong>og</strong> være n<strong>og</strong>le kalve, der patterpå andre kalve ligeså snart de har drukket mælken.Ved at mindske den hastighed, hvormed kalvenekan drikke mælken, kan de fastholdes <strong>ved</strong> patten<strong>ved</strong> brug af pattespand eller pattesystem. Nyesvenske undersøgelser viser, at hvis mælken flyderlangsomt til patten, så bliver kalven <strong>ved</strong> patten ligeså lang tid som den er motiveret til at patte. Dett<strong>og</strong> eksempelvis kalvene 15 minutter at drikke 2½liter mælk <strong>ved</strong> langsom tilflydning, hvorimod detkun t<strong>og</strong> 2 minutter at drikke 2½ liter mælk <strong>ved</strong>spandfodring <strong>og</strong> <strong>ved</strong> brug af pattespand medhurtig tilflydning. Ved at mindske den hastighed,hvormed mælken tilflyder patten, kan problemermed patten på andre kalve altså mindskes betydeligt(Öhrberg, 1999). Der er d<strong>og</strong> tale om et komplekstproblem, <strong>og</strong> det er fortsat relevant at undersøgehvorledes problemer med patten på andrekalve undgås <strong>ved</strong> fælles opstaldning.Fra observationer af kvæg under naturlige forhold<strong>ved</strong> man at kalvene leger, græsser <strong>og</strong> hviler sammen,når de ikke er hos koen for at patte <strong>og</strong> bliveslikket. Leg hos kalve ses mest i social sammenhængi form af enten bevæge-leg (bukkespring,spark <strong>og</strong> løb) eller social leg (stangeleg <strong>og</strong> legendeopspring). Kalve er motiverede for at lege, når deer sunde <strong>og</strong> velnærede, mens niveauet af leg falderi situationer med mangelfuld ernæring, sygdom <strong>og</strong>dårligt vejr.98
Økol<strong>og</strong>iskereglerGruppeopstaldningefter 4 ugerAlmindeligpraksis *)Enkeltboks/gruppeopstaldningefter 8 ugerVærdimål i forhold til "det godekalveliv" med fokus på naturlighed,omsorg <strong>og</strong> omgivelserFrihed til at etablere rangordenForudsætninger for succesfuld opfyldelseaf økol<strong>og</strong>iske målStabile grupper (både af hensyn tilinfektionsrisici <strong>og</strong> rangorden)Tilvejebringelse af viden om større flokke/optimal flokstørrelseKontakt til artsfællerVed gruppeopstaldning skal der væremulighed for at opfylde suttebehovet,hvilket afholder kalve fra at sutte påhinandenOmsorg: tilvænning til menneskerOvervågningsmuligheder <strong>og</strong> rutinermed eller uden fodringsrutinerEtablering af godt staldsystem medmest mulig valgfrihedFrisk luft, lav luftfugtighed, hygiejne,ingen lugt, plads til leg <strong>og</strong> hvile, rentvand, foder inkl. hø ad libitumStimulirigt miljøStimuli skal give mening for kalven(strøelse, kontakt til artsfæller, udeliv)Suttebehovskal opfyldesK: Ingenhensyn tilsuttebehovMuligheder:narresutter,pattespande/patteautomater, ammetanter/køerNaturlighed: mælk ad libitum deførste levemåneder (opfyldes <strong>ved</strong> fxammetanter <strong>og</strong> pattemaskiner)Tilfredsstillelse af suttebehovet somudløses <strong>ved</strong> kontakt med mælkKontakt til voksne dyr (ammetanter /køer)Mulighed for at sutte skal være tilstedefra fødslenOpmærksomhed på drikkehastigheden<strong>ved</strong> pattespande /pattemaskiner: skalvære lavGennemført hygiejne (anvendelse afgummipatter)*) K= praksis under ikke-økol<strong>og</strong>iske forholdBoks 5.4Sammenfatning af praksis, regler, problemfelter <strong>og</strong> værdimål i forhold til det gode kalvelivsamt forudsætninger for succes i forbindelse med opstaldningsforhold.Leg betragtes som en adfærd, der kommer til udtryk,når de øvrige behov er dækket <strong>og</strong> er somsådan tegn på fravær af negative oplevelser. Selveudførelsen af leg menes at være forbundet medpositive oplevelser. Kalves leg er blevet undersøgti forhold til forskellige opstaldningsformer, <strong>og</strong> deter blandt andet blevet vist, at social kontakt stimuleredebevægeleg hos 2-3 uger gamle kalve. Hos 4-6 uger gamle kalve sås mere bevægeleg i storebokse (3-4 m 2 pr dyr) end i små bokse (1,4-2,2 m 2pr dyr), <strong>og</strong> her var pladsen i fællesboksene altså afstor betydning for udfoldelse af bevægeleg (Jensen,1996; Jensen & Kyhn, 2000). Under pladsforhold,der svarer til et minimum areal krav varde gruppeopstaldede kalves mulighed for positiveoplevelser i form af bevægeleg således reduceret.99
En flok af kalve etablerer rangorden fra 2-3 månedersalderen gennem en gradvis overgang fra"leg" til "rangordenskampe". For kalve foretrækkesdet således, at de er i stabile grupper, både udfra en social <strong>og</strong> en infektionsmæssig betragtning.Der er på dette område ingen væsentlige konfliktermellem hensyn til infektionsrisiko <strong>og</strong> varetagelseaf social adfærd.I boks 5.2 nævnes der n<strong>og</strong>le forhold, som er forbundetmed betingelserne i større malkekvægbesætningeri dag ("kulturlivet"). På disse punkter erdet nødvendigt at forholde sig til, hvorledes denpraktiske opstaldning kan gennemføres. Selvomman konsekvent tilstræber at give kalvene dennødvendige plads til eksempelvis leg, ville deralligevel være mange kalve sammen på et forholdsvislille areal som en naturlig følge af mangemalkekvægbesætningers størrelse. Kælvningerløbende gennem året kræver stillingtagen til håndteringaf konstant tilførsel af nye kalve. Det storeantal kalve, som findes i større besætninger udgøren risiko for kalvene med hensyn til infektioner.De mange dyr på begrænset plads er en afvigelsefra "naturlighed". Rangordensforhold <strong>og</strong> socialadfærd i større flokke er imidlertid mangelfuldtbelyst under forskellige praktiske forhold. I storegrupper er gruppesammensætningen typisk heter<strong>og</strong>en.Hvis der er konkurrence om plads <strong>og</strong> foder,kan de mindste <strong>og</strong> svageste dyr komme til atlide i sådanne heter<strong>og</strong>ene grupper. Hvis der ikkeer konkurrence om ressourcerne kan ældre kalvekan stimulere yngre kalve til at æde fast foder tidligere<strong>og</strong> i større mængder, hvilket vil være positivtfor sundhedstilstanden. Hos mælkefodredekalve kan problemer med sutten på svage kalveimidlertid udvikle sig mere drastisk i større grupper.Omgrupperinger giver anledning til uro, fordinye individer skal finde deres plads i hierarkiet. Påden baggrund bør kalvene befinde sig i stabilegrupper fremfor i grupper med kontinuert indsættelseaf kalve (dynamiske grupper). Viden omsociale forhold i dynamiske grupper, hvor nye dyrkontinuerligt indsættes, medens andre tages ud, erimidlertid meget mangelfuld. Det vil være relevantat diskutere den øvre grænse for en hensigtsmæssigstørrelse for en kalveflok. Det vil ligeledesvære relevant at diskutere pladskrav i forhold tillav smitterisiko (tilstrækkelig med frisk luft) <strong>og</strong>plads til leg (mest mulig areal).Oprettelse af stabile grupper forudsætter en indretningaf stalde, der muliggør, at man opsamlerkalve over en forholdsvis kort periode, <strong>og</strong> derefterlukker for tilgang til den enkelte flok. Det kanvære vanskeligt, for eksempel i produktionssystemermed et begrænset antal sutteautomater, somman ønsker brugt "til det yderste". Det synesimidlertid relevant at opretholdelse af stabilegrupper gives høj prioritet, <strong>og</strong> at andre forhold ibesætningen skal kunne tilpasses, så det blivermuligt at holde kalve i stabile grupper.Tilvænning til mennesker betragtes som en fordelbåde på kortere <strong>og</strong> på længere sigt. Kalven skalsom ko i den almindelige malkekvægbesætninghåndteres dagligt i forbindelse med malkningerne.Derudover er det hensigtsmæssigt at håndteringgenerelt (f.eks. i forbindelse med klovbeskæring,fødselshjælp, sygdomsbehandling) ikke medførerangst eller belastning. Forsøg har vist, at kalve,som er isolerede fra andre kalve <strong>og</strong> køer, prægespå de mennesker, som fodrer kalvene. Gruppeopstaldedekalve har d<strong>og</strong> ikke vist sig mere frygtsommeoverfor mennesker end enkeltopstaldedekalve. De opsøgte kontakt med mennesker i mindregrad end enkeltboksopstaldede kalve, men devar ikke vanskeligere at håndtere (M<strong>og</strong>ensen et al.,1999). Tilvænning til mennesker kan således ske iforbindelse med aktivt opsyn, som foretages <strong>ved</strong>at menneskene går ind til kalvene, <strong>og</strong> hvor kalvenesamtidig lever under forhold, som tillader aktivsocialisering med artsfæller.Ifølge de kommende EU-regler skal gruppeopstaldningske <strong>ved</strong> 1 uges alderen. På dette tidspunkter antistofferne fra råmælken stadig tilstedei kalvene <strong>og</strong> kan dermed yde en vis beskyttelse.Kalve i 3-5 ugers alderen er mere modtagelige forinfektioner, idet deres egen produktion af antistofferikke er fuldt udviklet, <strong>og</strong> antistofferne fraråmælksperioden er stærkt aftaget. Den tidligegruppeopstaldning kan derfor have visse fordele,under forudsætning af at der kan opbygges stabile<strong>og</strong> ensartede grupper (det kan være svært i mindrebesætninger at lave "ensartede grupper" såfremtder kun fødes f.eks. 1 kalv om ugen!), <strong>og</strong> at over-100
vågningen kan gennemføres lige så intenst som<strong>ved</strong> enkeltopstaldning. Hvorvidt problemet medkalvenes patning på andre kalve er mere fremtrædendehos 1-uge gamle kalve fremfor 4 uger gamlekalve, er ikke tilstrækkeligt belyst.5.5 Anvendelse af ammetanter imælkefodringsperiodenMed "ammetante" menes hér en malkeko, sompasser/opfostrer en eller flere spædkalve uden atvære deres biol<strong>og</strong>iske mor. Anvendelse af ammetantergiver den enkelte kalv mulighed for socialtfællesskab med voksne dyr <strong>og</strong> andre kalve samt atfå mælk ad libitum. I en besætning, hvor "naturlighed"vægtes højt kan man således sige, at kalvenlever et liv som er forholdsvis tæt på et naturligtliv, i modsætning til dens ammetante, der evt. kanvære en senlakterende ko <strong>og</strong> derfor ikke er umiddelbartmotiveret eller hormonelt stimuleret til atpleje kalve. Man skelner således mellem adoption<strong>og</strong> tolerance af kalven. En egentlig adoption primærtfinder sted umiddelbart efter kælvning. Kalvenopfører sig her som nyfødte kalve <strong>og</strong> præsentererdermed de rette nøglestimuli. Størstedelen afforsøg med adoption af kalve er gennemført indenforde første 24 timer efter kælvning (Sandager,1996). Fremmede kalve præsenteres for koenpå forskellige måder, der har dét fælles træk atsammenblande den fremmede kalvs lugt, adfærd<strong>og</strong> lyde med koens egen kalv. Kiley-Worthington& de la Plain (1983) havde således fundet, athvorvidt adoption af kalven finder sted eller ej, errelateret til kalvens alder <strong>og</strong> opførsel. En kalv, dervar aktiv <strong>og</strong> forsøgte at patte blev afvist, hvorimodkalve, der fik deres ben bundet sammen denførste time efter sammenføringen <strong>og</strong> dermed låstille, i højere grad blev accepteret.Under forhold, som svarer til en gennemsnitligdansk malkekvægbesætning, vil man ofte blot taleom "tolerance" eller "accept" af kalvene. Her<strong>ved</strong>forstås, at der ikke etableres en egentlig maternelbinding til kalvene. Hudson & Mullord (1977) harfor eksempel gennemført en række undersøgelser,udfra hvilke de konkluderer, at koen sandsynligvisikke længere er maternelt motiveret allerede eftertre dage uden egen kalv. De viser d<strong>og</strong> samtidig, athun <strong>ved</strong> tilvænning kan tillade alle kalve at patte<strong>og</strong>så efter udskiftning efter 4 måneder.Forskellige ammesystemer praktiseres. Papstein &Ender (1992) har beskrevet et system, hvor køerføres sammen med grupper af fremmede kalve,som har fri adgang til hele gruppen af køer. Køernegav i dette forsøg kalvene lov til at patte, <strong>og</strong><strong>ved</strong> introduktion efter 4 måneder af nye kalve, fikdisse <strong>og</strong>så lov at patte. Det beskrives endvidere, atkøerne forholdt sig i varierende grad "moderligt"til kalvene. Edmunds (1974) har beskrevet et system,hvor kalve <strong>og</strong> køer ikke går sammen, menhvor ammekøerne hver morgen <strong>og</strong> aften drivesind i små båse med fri adgang for kalve rundt omdisse båse. Et antal kalve slippes herefter løs for atpatte. I sådanne systemer er der således ikke nødvendigvistale om megen social kontakt <strong>og</strong> sletikke om mælk ad libitum gennem alle døgnetstimer.Sammenføringen af ko <strong>og</strong> kalve er undersøgt afblandt andet Sandager (1996), som viste, at kalve,der i råmælksperioden havde pattet hos deresegen mor fremfor at have fået råmælk i en pattespand,havde størst succes i sammenføringen meden ammetante. Kalve, som havde gået hos deresegen mor, var signifikant mere opsøgende <strong>og</strong> udforskende<strong>og</strong> mindre skræmte overfor koen. Danskeerfaringer med brug af ammetanter i et parøkol<strong>og</strong>iske besætninger viste tilsvarende, at sammenføringenmellem ammetanter <strong>og</strong> kalve, der iforvejen havde lært at opsøge et yver <strong>og</strong> patte, varmest succesfyldt (Vaarst et al. 1997).Ifølge de nuværende økol<strong>og</strong>iske regler skal ko <strong>og</strong>kalv imidlertid opholde sig uforstyrret i et døgnefter kælvning. Under økol<strong>og</strong>iske forhold vil kalvesåledes per definition have denne forudsætningopfyldt. I disse danske undersøgelser var køernesenlakterende, i modsætning til de beskrevneudenlandske undersøgelser, hvor det altid drejedesig om nykæl<strong>ved</strong>e køer.De praktiske erfaringer i økol<strong>og</strong>iske besætningerviste imidlertid, at eventuelle problemer medsammenføringen overskyggedes af problemermed fravænningen efter mælkefodringsperioden,hvor koen skulle goldes. Ko <strong>og</strong> kalve brølede efter101
hinanden i op til 10 dage <strong>og</strong> kalvenes foderoptagelsereduceredes, hvor<strong>ved</strong> det udgjorde en belastningfor dyr såvel som for de mennesker, derpassede dem. I diskussionen om, hvorvidt der vartale om "adoption" eller "tolerance", tyder dettepå, at der er etableret en relativt kraftig bindingmellem ko <strong>og</strong> kalve. Det blev for eksempel <strong>og</strong>såobserveret, at koen slikkede "sine" kalve. I disseundersøgelser gik den enkelte ko sammen medgruppen af kalve (2-4 kalve) i en boks, adskilt fraandre køer <strong>og</strong> kalve.Under praktiske forhold vil det som regel væremest aktuelt at holde ammetanter <strong>og</strong> deres kalve igrupper. I n<strong>og</strong>le besætninger er adskillelsen mellemko <strong>og</strong> kalve gjort lempelig <strong>ved</strong> f.eks. at opbindekoens yver n<strong>og</strong>le dage før adskillelsen <strong>og</strong> dermedfravænne fra patning, før fravænning af socialkontakt, samt at føre koen ind til de øvrige lakterendekøer, <strong>og</strong> lade kalvene blive i boksen, somer deres kendte miljø. Disse erfaringer er ikkesystematisk beskrevet. Erfaringer fra andre besætningermed ammetantesystemer (heller ikke systematiskbeskrevne eller undersøgt) peger på, atkalvene efter ophørt mælkefodringsperiode tilsyneladendehar stor tendens til at patte på hinanden.Alle disse hidtil ubeskrevne erfaringer peger på, atdet fortsat er relevant at gennemføre systematiskeundersøgelser <strong>og</strong> erfaringsopsamlinger med hensyntil, hvorledes ammetantesystemer kan indrettesmest hensigtsmæssigt.5.6 Kalve på græs om sommerenEt væsentligt argument for at give kalvene mulighedfor at græsse fremfor at være i forhold tilstaldophold er tilstedeværelse af stimuli, <strong>og</strong> fordiman antager at frisk luft <strong>og</strong> lys i sig selv er en kvalitetfor dyrene. Man vil stimulere optagelse afgrovfoder hurtigst muligt. Man har fjernet sig fra"naturen" på andre <strong>og</strong> ganske væsentlige punkter:kalvene opholder sig uden moderdyr/ammetanterpå græs, de er mange sammen, <strong>og</strong> det er vanskeligtat komme ud over dynamiske grupper, idetdet kræver mange folde til rådighed, <strong>og</strong> kælvningerneofte er jævnt fordelt henover året.Den normale praksis er på flere måder uhensigtsmæssigfor kalvene. Kritiske forhold kan værerelevante at diskutere i forhold til: 1) tilvænning tilny praksis, 2) driftsledelse <strong>og</strong> 3) den økol<strong>og</strong>iskedriftsform (i denne sammenhæng forstået som deeksisterende regler om, at kalvene skal ud i enalder af 3 måneder).Ad 1) Vedrørende tilvænning til ny praksis. N<strong>og</strong>ledriftsledere har tilsyneladende forventet at 3 månedergamle kalve kan leve af græs. Det må tolkessom manglende viden. Kalve på græs kræver hyppigtopsyn. Ifølge gældende lovgivning skal detilses 2 gange dagligt. Risici forbundet med faktorersom hører til gruppeopstaldning <strong>og</strong> overvågning(beskyttelse, omsorg) må siges at forstærkesyderligere <strong>ved</strong> placering på græs. Manglende opsynkan siges at være et produkt af manglendeviden om, hvad man skal være opmærksom på, <strong>og</strong>at behovet for overvågning i det hele taget er såstort. Viden <strong>og</strong> erfaring mangler ikke kun blandtlandmændene, men <strong>og</strong>så blandt dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter.Der mangler grundlag i form af undersøgelser<strong>og</strong> beskrevne erfaringer med eksempelvisflokstørrelse. De krav, der således stilles til deøkol<strong>og</strong>iske driftsledere, hviler på et meget spinkeltvidens- <strong>og</strong> erfaringsgrundlag. Det er relevant atvurdere reglerne baseret på en grundig beskrivelseaf mulighederne for at imødekomme reglerneindenfor en række forskellige produktionssystemer,med udgangspunkt i praktiske eksempler.Det er endvidere relevant, at man indenfor rammerneaf besætningsspecifik rådgivning kunneforeslå, at der som minimum lå en plan for kalveholdet<strong>og</strong> dettes ophold på græs gennem denkommende sommer.102
Økol<strong>og</strong>iskereglerUdeophold150 dageom sommerenfra 3-månedersalderenAlmindeligpraksis *)Udeophold åretefter kalvensfødselK: intet udeopholdfor opdrætVærdimål i forhold til "det godekalveliv" med fokus på naturlighed,omsorg <strong>og</strong> stimulirigt miljøNaturlighed:LuftPladsKontakt til kalve smitterisiko, leg/rangordenKontakt til køer mælk ad libitum; "fortyndingseffekt"mht. smitteForårskælvninger ( alle kalve isamme aldersgruppe; stabil gruppe)FlokvandringerForudsætninger for succesfuldopfyldelse af økol<strong>og</strong>iske målTilstrækkelig pladsBeskyttelse for vejr tilstedeFoder+vand+mineraler som <strong>ved</strong>indelivEvt. ammetanter/køerStabile flokke; samme aldersgruppeRene marker; mulighed for flytning<strong>ved</strong> smittetrykOmsorg: Tilsyn + konsekvens <strong>ved</strong> indgriben +foder/vand/mineralStimulirigt miljøKontakt/leg, skygge, læ, plads tilbevægelse, sanseindtryk*) K= ikke i økol<strong>og</strong>iske besætningerBoks 5.5Sammenfatning af praksis, regler, problemfelter, værdimål i forhold til det gode kalvelivsamt forudsætninger for succes i forbindelse med udeophold gennem sommeren.Ad 2) Vedrørende driftsledelse. N<strong>og</strong>le af problemernemed manglende opsyn kan <strong>og</strong>så være forbundetmed driftsledelse i den enkelte besætning: at mansimpelthen – som n<strong>og</strong>le af de interviewede dyrlæger<strong>og</strong> konsulenter fremfører – betragter kalvenesom en gruppe dyr, der langt hen ad vejen kanklare sig selv. Det vil sige, at det er ikke bare etspørgsmål om tillæring eller tilvænning, men n<strong>og</strong>et,der er gennemgående i driftslederens holdning<strong>og</strong> praksis. Problemer med at tage kalveholdetalvorligt, <strong>og</strong> dermed gøre et ærligt forsøg på atgive kalvene optimale forhold <strong>og</strong> den nødvendigeovervågning må være i alvorlig modstrid med denøkol<strong>og</strong>iske driftsforms målsætning.Ad 3) Vedrørende selve den økol<strong>og</strong>iske driftsform. Uansetpasningsniveau, fodring <strong>og</strong> omsorg er der områderaf den økol<strong>og</strong>iske driftsform, som kan udviklesig problematisk, hvis ikke der tages tilstrækkeligehensyn. En meget væsentlig faktor, sompåvirker kalvenes velbefindende i den økol<strong>og</strong>iskebedrift, er vejrforhold. En relevant måde at håndteresyge kalve på vil være at tage dem på stald ien periode tidligst muligt i forløbet. Der findesimidlertid ikke n<strong>og</strong>en fastlagt "optimal periode forophold på stald"; det hviler væsentligst på en vurderingaf situationen i hvert enkelt tilfælde. Der eruklarhed om "behandling" af syge kalve på græsmå omfatte at man sætter dem på stald i kortereeller længere perioder. Ifølge reglerne skal de værepå græs i 150 dage om sommeren, men ikke nødvendigvisi en ubrudt periode. Det er uacceptabelt,hvis en relevant behandling, som <strong>og</strong>så omfatterstaldophold, ikke iværksættes, fordi driftsledereneksempelvis venter på at få en dispensation.De interviewede landmænd har beskrevet, at derkunne gå uger før en sådan dispensation forelå påskrift. Det bør fremgå klart af vejledningen, atlandmanden i sådan en situation har frihed til athandle som det er mest hensigtsmæssigt i dengivne situation. Kalvene bør øjeblikkeligt tages påstald, hvorefter dispensationsansøgningen kanindsendes, såfremt man forventer, at staldopholdetvil forkorte den samlede periode for dyrene på150 dage. Handlefrihed til at kunne opfylde envæsentlig overordnet målsætning med den økolo-103
giske besætning – at sikre god dyrevelfærd – børunder ingen omstændigheder begrænses.Der findes herudover problemstillinger, som iteorien kan løses – væsentligt hjulpet af en storarbejdsindsats - men som under praktiske forholdmå siges at være vanskelige at løse. En betydeligøget arbejdsindsats vil betyde, at man skal findeandre områder at skære ned på, eller det medfører,at priserne for kvægbrugets produkter skalligge på et ganske andet niveau. At kalvene skal gåi rene folde, <strong>og</strong> at et coccidioseangreb kan forårsage,at et græsareal ikke kan bruges i en periodepå 3-5 år til kalve, begrænser naturligvis mængdenaf egnede arealer til kalven. Følgen bliver, at kalvenemåske skal placeres langt fra staldbygninger.Det er muligt at overvåge kalvene langt fra huset,men man skal i så fald aktivt opsøge overvågningssituationer,<strong>og</strong> overvågning sker således ikkeautomatisk mange gange om dagen, i forbindelsemed at man går forbi.Et tilsvarende problem er den stadige tilførsel afnye <strong>og</strong> mindre kalve til en eksisterende flok. Småfolde med små gruppe af kalve kræver dels enomfattende hegning, <strong>og</strong> i den daglige pasningbetyder det besværlig fodring <strong>og</strong> vanding. Det vilvære hensigtsmæssigt med en regel om, at mankan samle en gruppe sammen af en størrelse, sommed rimelighed kan tildeles deres egen fold, <strong>og</strong>såselvom de ældste kalve i flokken bliver ældre end3 måneder. Dette ville i n<strong>og</strong>le besætninger reducererisikoen for infektioner betyde en mindre arbejdsindsatsmed fodring i mange grupper <strong>og</strong>pasning af syge dyr.Interviewene beskrevet i kapitlerne 2 <strong>og</strong> 3 blevgennemført i sensommeren 1998 (dyrlæger <strong>og</strong>konsulenter) <strong>og</strong> vinteren 1998-99 (økol<strong>og</strong>iskelandmænd). Sommeren 1998 havde været regnfuld,kold <strong>og</strong> blæsende. De skarpe udtalelser omdet uforsvarlige i de eksisterende regler var heltklart baseret på erfaringer, som tidsmæssigt erplaceret umiddelbart forud for interviewene: nemligkalve, som opholder sig ude under betingelser,som set fra en landbrugskyndig persons vinkel vilvære kritisk for kalve i den alder. Under n<strong>og</strong>leomstændigheder er det ganske givet forsvarligt atsætte små 3 måneder gamle kalve ud på marker ioktober, givet at der er velstrøede tørre hytter <strong>og</strong>tilstrækkelig foder <strong>og</strong> drikkevand. Men den åbenlysefrustration, som sommeren 1998 gav anledningtil, peger på, at der <strong>og</strong>så findes somre, hvor 3måneder gamle kalves placering på græs synesuforsvarlig <strong>og</strong>så i august eller måske endda gennemhele sommeren. På sådan et punkt synes denmanglende fleksibilitet – for eksempel i form afen hensyntagen til klimatiske forhold – at skabeen afstand mellem den økol<strong>og</strong>iske målsætning(god dyrevelfærd) <strong>og</strong> de eksisterende regler, somden økol<strong>og</strong>iske landmand er underlagt. På detpunkt kan det synes mere hensigtsmæssigt at opfordre,stimulere <strong>og</strong> opmuntre andre menneskertil at søge en løsning indenfor en bestemt praksisramme,frem for at udstikke regler udenfor eksisterendeviden <strong>og</strong> praksis <strong>og</strong> dermed uden mangemuligheder for vejledning i den indledende fase,<strong>og</strong> uden at levne de pågældende mennesker alternativehandlemuligheder.5.7 SygdomsoplevelserI interviewene blev medicintildeling nævnt somproblematisk især til kalvene, da der kunne blivetale om underbehandling. At det fra august 1998var blevet muligt at udlevere medicin til efterbehandlingaf enkeltkalve blev nævnt som n<strong>og</strong>etpositivt af de, der var eller blev gjort bekendtemed denne regelændring. Diarré blev nævnt somet gennemgående sygdomsproblem i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger. Luftvejslidelser blev ikke nævntsom specielt udbredt, muligvis pga. opstaldningsforholdene(lys <strong>og</strong> luft).Elementer i produktionssystemet <strong>og</strong> i den måde,dyrene bliver passet på kan indirekte eller direktegive anledning til sygdom. Sygdom kan såledesbetragtes som reaktioner på en uhensigtsmæssigramme for kalvens liv: den bliver syg. Denne sygdomskal bringes ned på et minimum: kalven skalså vidt muligt holdes sund, <strong>og</strong> forblive sund.Gennem den aktuelle regelgivning stimuleres dertil dette, <strong>og</strong> en af forestillingerne bag "det godekalveliv" er som tidligere nævnt, at kalven lever et"så naturligt liv som muligt". Flokstørrelse <strong>og</strong>andre faktorer, som kan indvirke på modtagelighed<strong>og</strong> sygelighed, vil være relevant at diskutere i104
elation til sundhedsfremme <strong>og</strong> sygdomsforebyggelsei de økol<strong>og</strong>iske kalvehold.Overvågning af raske dyr samt den sundhedsfremmendeindsats er omfattet af kulturlivet <strong>og</strong>driftslederens forpligtelser overfor dyrene. Nårkalven ER blevet syg, kommer de fordelagtigesider at kulturlivet til at spille en central rolle ikalvens liv. Overvågning <strong>og</strong> viljen til at gribe indhører til blandt driftslederens områder for prioriteringi forhold til det enkelte dyr, rask såvel somsyg. Reglerne skulle helst ikke svække hverkenvilje eller evne til handling. Den overordnede målsætninger blandt andet god dyrevelfærd i besætningen,<strong>og</strong> sygdomsbehandling er uden tvivl omfattetaf denne målsætning.5.8 Kalven som besætningensfremtid kontra kalven sombesætningens mest udsattegruppeSom allerede anført i indledningen er en koncentrationom <strong>og</strong> prioritering af kalvene i den økol<strong>og</strong>iskebesætning særdeles relevant udfra mindst tobetragtninger:1) Det er uacceptabelt at der findes grupper afdyr, som kan karakteriseres som "tabergrupper"i en driftsform, som karakteriserer sigsom dyrevelfærdssøgende, <strong>og</strong>2) Kalven er besætningens fremtid. En potentielfremtid som en "dårlig ko" burde få de flestedriftsledere til at være særdeles påpasseligemed kalven. Det må betegnes som særdeleskritisk for dens voksenliv, at den bliver satbagud i op til flere måneder på grund af sygdom.En praksis, der tilgodeser kalvens behov <strong>og</strong> skaberforudsætningerne for det gode kalveliv, hvilerpå driftslederens holdning til kalvegruppen, <strong>og</strong> enderaf følgende oparbejdelse af praksis.5.9 Kalvens videre skæbneEn diskussion af kalvens videre skæbne – det vilsige dens liv efter, at den har forladt gården – erfundet relevant, fordi økol<strong>og</strong>iens målsætning ikkekun <strong>ved</strong>rører gården, men <strong>og</strong>så dennes samspilmed sin nærmeste omverden. Der er i økol<strong>og</strong>ienspraksis end<strong>og</strong> medtaget perspektiver af globalkarakter. Som eksempel kan nævnes forbud modimport af fodermidler fra tredjeverdenslande iforlængelse af en betragtning af etikken omkringat bortføre fodermidler fra lande i potentielle sultsituationer<strong>og</strong> i bedste fald blot i en situation somomhandler økonomisk underlegenhed <strong>og</strong> afmagt.Det nævnes <strong>og</strong>så i LØJ’s nyeste regler at dyr ikkemå eksporteres. Der tænkes her i særdeleshed pålande med meget intensive kalveproduktionssystemer.En snæver forestilling om den økol<strong>og</strong>iske driftsformsom fremstilling af specialprodukter villeikke omfatte et ansvar udenfor bedriften udfradevisen om, at "her producerer vi et animalskprodukt af en given kvalitet, under givne forudsætninger<strong>og</strong> med en given kontrol, <strong>og</strong> i andrebesætninger producerer de et andet produkt <strong>og</strong>lad dem om det". I dette kapitel har vi taget udgangspunkti, at den økol<strong>og</strong>iske driftsform er baseretpå en tankegang, som er langt mere omfattendeend fremstilling af en "mærkevare". Udfradenne betragtning vil det være essentielt, at mantager ansvar for landbruget generelt.Aflivning af nyfødte tyrekalve pga. deres ringeøkonomiske værdi kan <strong>og</strong>så fremhæves som etproblem i forhold til den økol<strong>og</strong>iske målsætning.Ikke sådan at forstå, at de lider i forbindelse medaflivningen, idet de hverken antages at have enforventning om døden eller lider under aflivning.N<strong>og</strong>le vil end<strong>og</strong> hævde, at det er bedre at afli<strong>ved</strong>em end at byde dem et liv i lidelse. Hvorvidtkoen eller andre dyr har en instinktiv fornemmelseaf døden <strong>og</strong> aflivningen, såfremt den foregår ideres nærhed, <strong>og</strong> at denne fornemmelse bibringerdem angst, kan ikke udelukkes. Udfra en ressourceetiskbetragtning må aflivning af nyfødte dyrd<strong>og</strong> siges at være forkert: det er forkert at bringeliv til verden for derefter at aflive det. Denne diskussionkan være omfattende <strong>og</strong> inddrage aspek-105
ter omkring ressourcer på globalt plan <strong>og</strong> vil derforikke blive taget op i denne sammenhæng.5.10 Afsluttende bemærkningerEn fundamental forbedring af kalvenes vilkår <strong>og</strong>sundhedstilstand må hvile på en forståelse af kalvensbehov kombineret med en forståelse afgrundlæggende økol<strong>og</strong>iske principper <strong>og</strong> dermedaf de tilgrundliggende intentioner. Denne forståelseskal så dirigere tilpasning af bestræbelserneom – fundamentalt set – at indføre "det godekalveliv" i den enkelte bedrifts gennem viden om<strong>og</strong> indretning af kalveopstaldning, fodring osv.Denne forståelse <strong>og</strong> bevidstgørelse fødes muligvisbedst gennem glæden <strong>ved</strong> egen praksis, såfremtdet f.eks. lykkes at holde dyrene sygdomsfrie <strong>og</strong>man kan se, at de trives. Dernæst fødes den blandtkolleger <strong>og</strong> i deres praksis, <strong>og</strong> deraf følgende udvekslingaf erfaringer samt læring.Som det fremgår af boks 5.3-5.5 er løsningernepå n<strong>og</strong>le af de fremhæ<strong>ved</strong>e problemer forholdsvisnærliggende <strong>og</strong> enkle. I andre tilfælde synes delangt mere komplekse, såsom når vi fremhæver, atkalvene skal forhindres i at sutte på hinanden somen forudsætning for succes for gruppeopstaldningssystemer.Det ligger implicit i n<strong>og</strong>le af disse forslag at det errelevant at inddrage flest mulige hensyn til, at(kvie)kalvens fremtid vil være som ko i en størrebesætning. Dette indebærer både at den får denbedst mulige start, <strong>og</strong> at den socialt forbereder sigpå at tilpasse sig en rangorden <strong>og</strong> færden i en flok,samtidig med en vis tilvænning til menneskelighåndtering. Det indebærer endvidere, at man bliveri stand til at skabe n<strong>og</strong>le overordnede rammer<strong>og</strong> principper for kalveholdet, som kan siges atrepræsentere <strong>og</strong> stå inde for den økol<strong>og</strong>iske målsætning.Reglerne bør ikke fratage en driftsledermuligheden for at handle i overensstemmelse medsund fornuft i den enkelte situation. Den enkeltedriftsleder har hermed ansvar for at tilpasse regler<strong>og</strong> målsætningerne bag reglerne til den konkretepraksis i den enkelte besætning. N<strong>og</strong>le af de påpegedeproblemer i kalveholdet antyder, at reglerne(eller misfortolkninger/overfortolkninger afreglerne) i n<strong>og</strong>le tilfælde fratager de økol<strong>og</strong>iskelandmænd deres handlefrihed, således at de i princippetikke kan stå inde for begivenheder i dereskalvehold. Der ligger en fremtidig udfordring i atsikre de ydre rammer såvel som den enkelte økol<strong>og</strong>shandlefrihed, samt at tilvejebringe den nødvendigefaglige ballast <strong>og</strong> viden til at vejlede nuanceret<strong>og</strong> kompetent om en række forskellige mulighederfor at holde økol<strong>og</strong>iske kalve.5.11 ReferencerAnonym, 1996. Avlsregler for økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Landsforeningen Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug.Anonym, 1997. Rådets direktiv 97/2/EF. EF-tidende 125, p 24.Dybkjær, L. 1988. Småkalves adfærd. Danish Veterinary Journal, 71, 113-121.Dybkjær, L. 1988. Småkalves adfærd. Danish Veterinary Journal, 71, 113-121.Edmunds, J. 1974. Multiple suckling of dairy cows. NZ Journal of Agriculture, 129:56-62.Edwards, S.A. 1983. The behaviour of dairy cows and their newborn calves in individual or group housingappl. Anim. Ethol. 10: 191-198.Houwing, H., Hurnik, J.F. & Lewis, N.J. 1990. Behavior of periparturient dairy cows and their calves.Can. J. Anim. Sci. 70, 355- 362.Hudson, S.J. & Mullord, M.M. 1977. Investigation of maternal bonding in dairy cattle. Appl. Anim.Ethol. 3: 271-276.Jensen, M.B. 1996. Adfærd <strong>og</strong> velfærd hos kalve i relation til social kontakt, pladsforhold <strong>og</strong> opbinding.IHH, Sektion for Etol<strong>og</strong>i <strong>og</strong> <strong>Sundhed</strong>, KVL. Pp. 78.106
Jensen, M.B. & Kyhn, R. 2000. Play behaviour in group housen dairy calves, the effect of space allowance.Applied Animal Behaviour Science 67, 35-46.Jensen, M.B., Munksgaard, L., M<strong>og</strong>ensen, L. & Krohn, C.C. 1999. Effects of Housing in Different SocialEnvironments on Open-field and Social Responses of Female Dairy Calves. Acta Agric.Scnad., Sect. A, Animal Sci. 49, 113-120.Jensen, M.B., Vestergaard, K.S. & Krohn, C.C. 1998. Play bebaviour dairy claves kept in pens: the effectof social contact and space allowance. Elsewier Science, Applied animal behaviour science 56, 97-108.Jensen, M.B., Vestergaard, K.S, Krohn, C.C & Munksgaard, L. 1996. Effect of single versus group housingand space allowance on responses of calves during open-field tests. Elsewier Science, Appliedanimal behaviour science 54, 109-121.Kiley-Worthington, M. & de la Plain, S. 1983. The behaviour of beef suckler cattle (Bos taurus).Birkhäuser Verlag, Stuttgart. 195 pp.Krohn, C.C., Jonasen, B. & Munksgaard, L. 1990. Undersøgelser <strong>ved</strong>r. ko-kalv samspil. 2. Indflydelse af0 contra 5 dages patteperiode på koens adfærd, mælkeydelse <strong>og</strong> yversundhed <strong>ved</strong> forskellig opstaldning.M<strong>og</strong>ensen, L., Krohn, C.C., Foldager, J. 1999. Long term effect of housing during the first 3 months oflife on human animal relationship in female dairy calves. Acta Agric. Scand., Sect. A, Animal Sci.49: 163-171Munksgaard, L., Foldager, J. & Hansen, A.M. 1997. Kan kalves suttebehov tilfredsstilles med anvendelseaf narresut? I: Opstaldning af kalve <strong>og</strong> ungdyr. Intern Rapport nr. 83, Statens Husdyrbrugsforsøg.Papstein, H. & Ender, K. 1992. Untersuchungen an ammenkühen und kälben. Archiv für Tierzucht, 35,451-461.Passillé, A.M. & Rushen, J. 1997. Motimational and physiol<strong>og</strong>ical analysis of the causes and consequencesof non-nutritive sucking. Elsevier Science, Applied animal behaviour science 53, 15-31.Sandager, A.M. 1996. Kalves adfærd i ammesystemer med fokus på samenføring med senlakterendemalkekøer. M.Sc.- speciale. Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole. 58 pp.Vaarst, M. Sandager, A.M., Sørensen, J.T, Foldager, J. & Krohn, C.C. 1997. Development of a calfsuckling system using late lactating dairy cows as suckler cows during the milk feding period. E-AAP Publication no. 89, 287-291.Öhrberg, J. 1999. Effect of flow rate and presence of a floating nibble on abnormal suckling betweendairy calves. Specialarbete 7 Swedish University of Agricultural Sciences, 40 pp107
108
6 Den økol<strong>og</strong>iske koStig Milan Thamsborg 1) , Troels Kristensen 2) , Lisbeth M<strong>og</strong>ensen 2) , Niels Rørbech 3) ,Torben W. Bennedsgaard 1) , Just Jensen 4)1)Klinisk Institut, Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole2)Afd. for Jordbrugssystemer, Danmarks JordbrugsForskning3)Institut for Husdyrbrug <strong>og</strong> Husdyrsundhed, Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole4)Afd. for Husdyravl <strong>og</strong> Genetik, Danmarks JordbrugsForskningDette kapitel beskriver produktion, sundhed<strong>og</strong> velfærd hos økol<strong>og</strong>iske malkekøer medbaggrund i nuværende forhold i økol<strong>og</strong>iskebesætninger. I forbindelse med gennemgangaf regler, fodring, opstaldning <strong>og</strong> andredriftsforhold peges på problemstillinger <strong>og</strong>muligheder for forbedring bl.a. gennem ændretavl eller produktionsstrategi. Detaljeretgennemgang af sygdomsforekomst <strong>og</strong><strong>medicinanvendelse</strong> præsenteres i kapitel 7.6.1 Opsummering af dyrlægers/konsulentersinterviewudsagnom økol<strong>og</strong>iskemalkekøerOmlægning af malkekvægsbesætningens køertil økol<strong>og</strong>isk drift blev af mange beskrevetsom ukompliceret, <strong>og</strong> bortset fra reglerne om<strong>medicinanvendelse</strong> var opfattelsen, at økol<strong>og</strong>iskebesætninger kun adskilte sig lidt fra konventionelle.Reglerne for økol<strong>og</strong>isk drift afmalkekvægholdet blev af de fleste opfattetsom l<strong>og</strong>iske, forståelige <strong>og</strong> ikke forbundet medn<strong>og</strong>le specielle problemer. En del af omlægningenseffekter har d<strong>og</strong> været vanskelig atbedømme, fordi mange har om- eller nybyggetstalden, typisk fra mindre en bindestald til løsdriftstald.De fleste dyrlæger påpegede, at spektret <strong>og</strong>sygdomsniveauet stort set er uændret i denenkelte besætning. De væsentligste sygdomsproblemervar fortsat yverbetændelse <strong>og</strong> høje,svingende celletal, men <strong>og</strong>så lungeorm hosvoksne dyr blev nævnt som et problem. Defleste interviewpersoner meldte om genereltnedsat frekvens af fordøjelsesforstyrrelser <strong>og</strong>relaterede det til fodring, ændret staldsystem<strong>og</strong>/eller daglig motionering. Enkelte omtalteproblemer med foderstyringen i selve omlægningsfasen,der bl.a. kom til udtryk <strong>ved</strong> underforsyningmed energi til køerne.Formaliseret eller blot delvis formaliseretsundhedsrådgivning blev af flere fremhævetsom ikke eksisterende eller mangelfuld, <strong>og</strong>mange dyrlæger var først nu <strong>ved</strong> at "finde udaf hvad det (økol<strong>og</strong>i) er" <strong>og</strong> udtrykte i øvrigtusikkerhed omkring etablering af rådgivning.Kun få dyrlæger havde været involveret i omlægningsfasen,<strong>og</strong> flere udtrykte frustrationover at skulle være vidner til forhold i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger, som de mener er dyrevelfærdsmæssigtbetænkelige uden at disse besætningervil gå ind i sundhedsrådgivning af n<strong>og</strong>enart. I modsætning hertil fornemmede enkeltekonsulenter interesse hos flere økol<strong>og</strong>ertil at inddrage dyrlæge i omlægning <strong>og</strong> rådgivning.6.2 Karakteristik af økol<strong>og</strong>iskmælkeproduktionVed overgang til økol<strong>og</strong>isk produktion afskriverlandmanden sig fra at anvende en rækkeindsatsfaktorer i sin produktion, hvilket umiddelbartkunne forventes at reducere produktionen.I afgrødeproduktionen er det fundet, atudbyttet i kornafgrøderne er ca. 25% lavere <strong>og</strong>i kløvergræs omkring 10 til 15 % lavere end109
<strong>ved</strong> konventionel drift (Halberg & Kristensen,1997). Ved omlægning til økol<strong>og</strong>iske produktionsker der typisk en ændring i sædskiftet således,at andelen af kløvergræs øges på bekostningaf korn <strong>og</strong> roer. Her<strong>ved</strong> ændres køernesfoderforsyning til at bestå af en større andelstrukturgrovfoder i form af græs <strong>og</strong> ensilage.I tabel 6.1 er vist tal for 1998-produktionen ide ydelseskontrollerede økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> konventionellebesætninger opdelt efter køernes størrelsetunge <strong>og</strong> Jersey. Forskellen mellem de toproduktionssystemer er uafhængig af racen,hvilket <strong>og</strong>så er fundet i tidligere analyser. Køernesavlsmæssige udgangspunkt i de to systemerer ens, idet den observerede ydelsesforskelsvarer til den beregnede miljømæssigeforskel. Den lavere ydelse er derfor sandsynligvisknyttet til foderforsyningen, idet detantages, at der ikke er forskel på de øvrigemanagementsmæssige forhold som pasning,malkning osv. En sådan fodringsbetinget forskeli den opnåede ydelse må forventes at væreknyttet dels direkte til, at der kan være situationer,hvor det er vanskeligt at tilgodese køernesenergi- <strong>og</strong> næringsstofbehov dels indirektevia ændrede prisrelationer på grovfoder, indkøbtkraftfoder <strong>og</strong> mælk, der ud fra en drifsøkonomiskbetragtning kan stimulere til en laveremælkeproduktion pr ko.Tabel 6.1Statistik fra ydelseskontrollerede økol<strong>og</strong>iske (omlagt før 1997) <strong>og</strong> konventionellemælkebesætninger, kontrolåret 1998System Besætningsdata Økol<strong>og</strong>i KonventionelTunge racer(n=240 øko <strong>og</strong>7791 konv.)Jersey(n=43 øko <strong>og</strong>1123 konv.)Årskøer 1Mælk 1Fedt %/protein % 1Miljø-fedt 2Leveret mælk, %Udskiftning, % 3Celletal (alm. gns.)Geom. tankcelletalÅrskøerMælkFedt %/protein % Miljø-fedtLeveret mælk, %Udskiftning, %Celletal (alm. gns.)Geom. tankcelletal7470224,10/3,45-249438279.000258.0006849715.73/4.12-339535260.000231.000Kilde: Enemark & Kjeldsen, LK-meddelelse nr. 353, Landskontoret for Kvæg (1999)1perioden 1/10-97 til 30/9-982SDM3perioden 10/1-98 til 10/1-996075344.21/3.42-19542261.000239.0006055505.93/4.0519540258.000235.000110
Ved analyser af ældre gårddata (1990-93) (tabel6.2) på økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> konventionelle bedriftermed relativt ens grundlæggende produktionsbetingelser,er der fundet en betydeligt mindreforskel i den årlige mælkeproduktion pr ko enddet er tilfældet i de generelle tal i tabel 6.1 fra1998. Der var derimod en tydelig forskel i fordelingenaf mælkeydelsen over laktationenmed en lavere topydelse <strong>og</strong> en fladere laktionskurve<strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk produktion (Kristensen& Kristensen, 1998). Samtidigt blev derberegnet en højere udnyttelse af de optagneFE, 89% mod 86% i de konventionelle besætninger(Kristensen, 1997a). En væsentlig årsag hertil formodes at være den ændrede sammensætningaf foderrationen med 63% aftørstoffet fra strukturgrovfoder i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger mod kun 49% i de konventionellebesætninger.<strong>Sundhed</strong>s- <strong>og</strong> sygdomsforhold belyses i afsnittene6.4.4 <strong>og</strong> 6.5.Tabel 6.2 Gårddata statistisk sammenligning af systemer - tunge racer, 1990-199.EKM, kgFedt %/protein %Ydelsesnedgang pr. 4 uger, kg EKMFoderoptagelse, FEAndel grovfoder, % tsEnergiudnyttelse, %Kilde: Kristensen & Kristensen (1998); Kristensen (1997a).Økol<strong>og</strong>i7.1644.21/3.430.945.3516389Konventionel7.2794.35/3.401.225.54049866.3 Regler i relation til malkehold<strong>og</strong> sygdom/velfærdDe nuværende nationale bestemmelser omfatterfølgende:- 85% af foderet pr. dyr pr. dag skal væreøkol<strong>og</strong>isk beregnet efter energi- økol<strong>og</strong>isk foders andel stiger til 90% pr.1-1-2000 (udskydes sandsynligvis til 24-8)- kun kvæg over 6 mdr. må opstaldes i bindestald,<strong>og</strong> de skal sikres adgang til dagligmotion- kvæg over 3 mdr. skal have adgang tilgræsarealer om sommeren (min. 150 dage)- køer må ikke være bundet under kælvningen,<strong>og</strong> hvis de ikke går på græs, skal debefinde sig på et tørt <strong>og</strong> strøet lejeEndvidere gælder de generelle bestemmelser,at køernes opstaldning samt røgt <strong>og</strong> pleje skalsikre, at deres fysiol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> adfærdsmæssigebehov tilgodeses. Reglerne omfatter ikke konkretearealkrav til stalde, men i Vejledning tiløkol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion (Anon. 1999)er angivet visse anbefalinger. Til køer i bindestaldbør motionsarealet som minimum udgøre4 m 2 pr. ko, <strong>og</strong> alle køer skal kunne opholdesig på arealet samtidig. For køer i sengestaldedefineres motionsarealet som dyrenes ædeplads,gangareal, opsamlingsplads samt andettilgængeligt bevægelsesareal eksklusivtsengebåseareal. Dette areal bør for køer udgøremin. 4 m 2 pr. dyr (incl. sengebåsen 6.81 m 2 .Køer i dybstrøelsesstalde bør have et totaltminimumsareal på 7 m 2 pr. dyr.I forbindelse med de <strong>ved</strong>tagne EU-regler (juli1999; ikrafttræden 24-8-2000) vil der ske visseændringer i de nationale regler:- 100% økol<strong>og</strong>isk fodring gennemføres om5 år- økol<strong>og</strong>isk andel af foderet skal beregnes111
på tørstofbasis pr. år (i praksis bliver detlettere at nå den kræ<strong>ved</strong>e andel i rationermed meget økol<strong>og</strong>isk grovfoder)- dispensationsmulighed for andel økol<strong>og</strong>iskfoder <strong>ved</strong> unormalt lave afgrødeudbytter- det præciseres, at sundhed skal opnåsgennem forebyggelse baseret på:- passende racer <strong>og</strong> stamdyr- egnede opdrætsmetoder- foder af god kvalitet- adgang til løbegård for opbundne dyr- passende belægningsgrad- grovfoderandel min. 60%, d<strong>og</strong> 50% forkøer i starten af laktationen- fastsættelse af minimumskrav til indendørs-<strong>og</strong> udendørsarealer (se tabel 6.3),der for malkekøer i løsdrift ikke betyderstørre areal pr. dyr (6 m 2 ) i forhold til nuværendedanske anbefalinger- bindestalde vil kun være tilladte indtil år2010Tabel 6.3 Minimums arealkrav til økol<strong>og</strong>isk kvæg i henhold til nye EU-regler (juni 1999).Levende vægt< 100 kg< 200 kg350 kg, <strong>og</strong> ammekøerMalkekøerAvlstyreIndendørs areal(m 2 /dyr)1,52,54,05, d<strong>og</strong> min. 1 m 2 /100 kg6 110Udendørs areal(m 2 /dyr)1,11,933,7, d<strong>og</strong> min. 0,75 m 2 /100 kg4,5301 (antageligt) inklusive sengebåsearealEndvidere indeholdes nye regler om omlægning,der skal sikre/stimulere til selvforsyningmed opdræt eller der skal om nødvendigt indkøbesøkol<strong>og</strong>iske dyr. Det bliver svært, at omlæggeproduktionen med ældre konventionellemalkekøer, da dyr mindst skal have levet 3/4af deres levetid under økol<strong>og</strong>iske forhold.Hvorvidt dette gælder både <strong>ved</strong> indkøb afenkelt dyr til en økol<strong>og</strong>isk bedrift eller <strong>ved</strong>omlægning af en hel bedrift er ikke klart. Dyreneskal sikres foder fra egen bedrift, men derer ikke krav om en bestemt andel selvforsyning.6.4 Foderproduktion <strong>og</strong> fodring6.4.1 Økol<strong>og</strong>isk fodring <strong>og</strong> mælkeydelse:sammenhæng mellemmark <strong>og</strong> staldKløvergræs, frisk <strong>og</strong> som ensilage, er det centraleelement i den økol<strong>og</strong>iske fodring. I enopgørelse af typetal for økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion1989-97 udgør frisk græs <strong>og</strong> ensilageknap 60% af den gennemsnitlige ration påårsbasis (M<strong>og</strong>ensen et al., 1999). I den af besætningernemed højest grovfoderanvendelsetildeles over 1688 FE frisk græs <strong>og</strong> over 2266FE ensilage pr. årsko. Planer for henholdsvissommer <strong>og</strong> vinterperioden for malkekøerne påen række økol<strong>og</strong>iske brug er belyst af Kristensen(1997b). Disse planer kan tages som eksemplerpå, hvordan der kan laves foderplanerpå økol<strong>og</strong>iske brug. De viser, at grovfoder eret afgørende element i en hensigtsmæssig økol<strong>og</strong>iskfodring. Stor andel af grovfoder stillerkrav til kvaliteten (= fylden) af det produceredegrovfoder. En ensilagekvalitet svarende til0.6 FF/FE er realistisk uden, at det kræverøget opmærksomhed, omkostninger osv. fordriftslederen. Beregningerne af Kristensen(1997b) viser, at dårligere grovfoderkvalitet112
etyder, at andelen af koncentreret foder skaløges, hvis foderniveauet <strong>og</strong> dermed ydelsenskal opretholdes.I en økol<strong>og</strong>isk fodring er mulighederne for atsammensætte et alsidigt restriktivt foder mindreend under konventionelle betingelser.Dansk produceret økol<strong>og</strong>isk foder er næstenudelukkende korn. Udenlandsk økol<strong>og</strong>isk foderkan være mere varieret, men ofte er udvalgetlille. Disse forhold begrænser mulighedernefor <strong>ved</strong> indkøb at "reparere" på dårlig styringaf grovfoderproduktionen. Ved en storandel af restriktivt foder kan der opstå risikofor, at rationen bliver uharmonisk, dvs. at indholdetaf et eller flere næringsstoffer bliverstærkt afvigende fra de normale krav til enfoderration.Ved udarbejdelsen af en økol<strong>og</strong>isk foderplanflyttes fokus fra optimering af indkøb til enoptimal udnyttelse af egne ressourcer. Grovfodermængde<strong>og</strong> kvalitet bør ofres stor opmærksomhed.Det betyder <strong>og</strong>så, at den strategiskeplanlægning med mark <strong>og</strong> foderplanerfor det kommende år blive det centrale <strong>og</strong> denegentlige foderplanlægning mere underordnet.I sommerperioden er det fundet, at det sæsonbetingedeudsving i mælkeydelsen stiger medstigende andel af græs i foderrationen. På deøkol<strong>og</strong>iske gårde kan der således være op til 4kg mælk pr. ko i forskel mellem produktionen imaj/juni <strong>og</strong> produktionen i efteråret (Kristensen,1997b). Det er sandsynligt, at denne forskeler knyttet til faktorer som græssets fordøjelighed<strong>og</strong> smag. I eftersommeren kommerkøerne i energiunderskud, når der <strong>ved</strong> afgræsningskal være en høj udnyttelse af græsvæksten.I vinterperioden er den afgørende faktor, atder er ensilage til rådighed i tilstrækkeligmængde <strong>og</strong> af en kvalitet, som ikke gør detnødvendigt at bruge store mængder af restriktivtfoder. Da det restriktive foder ofte <strong>ved</strong>økol<strong>og</strong>isk produktion er forholdsvis ensidigt inæringsstofsammensætning (stivelse), vil op til4-6 FE typisk være det maksimale der kananvendes før der kan forventes negative konsekvenserpå foderudnyttelse, produktion <strong>og</strong>sundhed. For at øge andelen af grovfoder <strong>og</strong>for at undgå perioder med en for høj andel afrestriktivt foder, praktiseres der i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger ofte en lang "strategiperiode", dvsat stort set alle lakterende køer tildeles sammemængde restriktivt foder uanset ydelse.6.4.2 Protein- <strong>og</strong> mineralforsyningVed økol<strong>og</strong>isk fodring vil der være et fuldttilstrækkeligt indhold af kvælstof i rationen tilat sikre en normal foderoptagelse <strong>og</strong> omsætning.I sommerperioden kan der være periodermed et betydeligt overskud af kvælstof, somhar en uheldig indflydelse på mælkens sammensætning(Hermansen et al., 1994), <strong>og</strong> samtidigkan det ikke udelukkes, at det har en ikkedokumenteret,negativ indflydelse på koensvelbefindende. Trods den høje forsyning medkvælstof kan der være en mangel på AAT <strong>og</strong>evt. enkelte specifikke aminosyrer. I Internrapport nr. 88 fra DJF er der en status overforskning indenfor malkekvægets ernæring.Omkring aminosyrer konkluderes: "Udviklingaf et system, hvor forsyning <strong>og</strong> behov medhensyn til individuelle aminosyrer kan optimeresunder praktiske fodringssistuationer, er envanskelig <strong>og</strong> ressourcekrævende opgave, menvil være en naturlig videre udvikling af systemet,der i dag er baseret på total aminosyrer(AAT/PBV) (Hvelplund, 1997).Normalt tilføres der typemineralblandinger,som dækker køernes behov, når der fodresmed kløvergræsensilage som ho<strong>ved</strong>parten afgrovfoderet. På typiske kvægbrug vil der væreet overskud af P på bedriftsniveau, således atder ikke kan forventes n<strong>og</strong>en forskel i afgrødernesindhold i forhold til konventionel produktion.For Ca, P, K, Mg <strong>og</strong> S har en indledendeundersøgelse vist, at indholdet i foderafgrøderneer uafhængig af driftsformen (Interntnotat, DJF). Knudsen (1999) har vist, attildelingen af vitamin E i 12 økol<strong>og</strong>iske besætningervar i overensstemmelse med de danskeanbefalinger. Trods dette forhold var der en113
tydelig effekt af vitamin supplement i vinterperiodenpå omfanget af yverlidelser <strong>og</strong> tankcelletal.Undersøgelsen konkluderer, at vitaminindholdeti mælken er en velegnet identikatorfor besætningens vitamin E status. Ud frade opstillede kriterier vurderes 1/3 af besætningerneat have en lav vitamin E status. Iøvrigt findes ikke dokumentation for mineralellervitaminunderskud i økol<strong>og</strong>iske besætninger.6.4.3 Fodring under omlægningMed de nuværende regler har fodring med 1.års omlægningsfoder, der må anvendes som50% økol<strong>og</strong>isk <strong>ved</strong> opfodring i egen besætning,ofte været problematisk. Denne problematiker ændret nu, idet langt de fleste landmændomlægger besætningen i år 2. Her<strong>ved</strong> eralle afgrøder 100% økol<strong>og</strong>iske til hjemmeforbrug,<strong>og</strong> brug af 50% foderet kommer kun påtale, når der ligger foder over fra året før. Omlægningenaf besætningen sker således 1 årefter, at bedriften har påbegyndt den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode. Disse forhold vil <strong>og</strong>såændre sig med de nye EU-regler. I henhold tilEU-reglerne forstås <strong>ved</strong> omlægningsafgrøderafgrøder, som overholder de økol<strong>og</strong>iske regler<strong>og</strong> høstes på arealer, der har været under omlægningi 12 måneder dvs. kun foder fra 2. årsmarker kan anvendes. 60% af foderet til økol<strong>og</strong>iskedyr må bestå af afgrøder høstet påbedriftens egne 2. års omlægningsmarker (-100% økol<strong>og</strong>isk), men der hersker på nuværendetidspunkt fortsat stor usikkerhed omhvordan disse regler skal forstås/implementeres.6.4.4 Fodringsrelaterede lidelserFærre fordøjelsesforstyrrelser i økol<strong>og</strong>iskekvægbesætninger er den generelle opfattelseblandt flere dyrlæger i dette projekt, <strong>og</strong> dettekan sandsynligvis relateres til fodring, ændretstaldsystem (overgang til løsdriftsstalde medfuldfoder) <strong>og</strong>/eller daglig motionering. Tendensenunderbygges af data fra en nyere undersøgelse,hvor 18 nyomlagte <strong>og</strong> 42 konventionellebesætninger med stor race sammenlignedes(Anon. 1998; se <strong>og</strong>så Andresen 1998).Der fandtes en lavere hyppighed af registreredebehandlede stofskiftelidelser i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger (men flere klov-lemmelidelser).Flere økol<strong>og</strong>iske besætninger havde løsdrift,hvilket kan have bidraget til forskellene mellemdriftsformerne. I et ældre materiale fandtVaarst (1995) ingen væsentlige forskelle i ketose-<strong>og</strong> mælkefeberforekomsten i økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong>konventionelle malkekvægsbesætninger. Brugaf større mængder grovfoder (tabel 6.2) <strong>og</strong>dermed lavere energikoncentration, må ansesfor en væsentlig forebyggende faktor <strong>ved</strong> sygdomme,der kan relateres til mangel på struktur<strong>og</strong> subklinisk vomacidose, men en storgrovfoderandel kan have andre afledte negativeeffekter, som her vil blive berørt.N<strong>og</strong>le landmænd oplever ikke problemer medat planlægge eller overholde foderplaner, hvorandre oplever dyrekøbte erfaringer med foderplaneri omlægningsfasen. Problemer medfodringen skyldes især manglende erfaringerhos både landmand <strong>og</strong> rådgiver. Reglerne <strong>og</strong>hensyn til hvilke arealer <strong>og</strong> afgrøder man kanfå tilskud til kan <strong>og</strong>så volde problemer <strong>ved</strong>foderplanlægningen. Et par af dyrlægerne hartilsvarende erfaringer med stofskifte-/fordøjelsesforstyrrelseri omlægningsperioden. Endyrlæge har erfaret voldsomme problemer iomlægningen med acidose <strong>og</strong> ketose, en andenmed ketose. Dyrlægerne forbinder disse tilfældemed manglende erfaring i at dyrke det rigtigefoder i den nødvendige mængde. Køersketosetilfælde hos ny-omlæggerne skyldes muligvissult (underforsyning), fordi der ikke varnok foder på grund af dårlig planlægning <strong>og</strong>vanskeligheder med indkøb af de rigtige fodermidler.Manglende forsyning med grovfoder eller dårligkvalitet betyder enten større tildeling afkorn <strong>og</strong> andet koncentreret foder <strong>og</strong> dermedøget risiko for acidose eller lavere foderniveau<strong>og</strong> dermed risiko for ketose. Problemerne medacidose <strong>ved</strong> fodring med store mængder f.eks.hjemmeavlet korn i en kortere eller længereperiode kan reduceres <strong>ved</strong> at anvende fuldfo-114
der. Foderniveauet kan tilsyneladende reduceresbetragteligt uden at der udvikles ketose, nårder fodres med grovfoder efter ædelyst <strong>og</strong> derikke tildeles "ket<strong>og</strong>ene" fodermidler som roer<strong>og</strong> melasse. Når foderniveauet er <strong>ved</strong>varendelavt fås heller ikke fede goldkøer <strong>og</strong> dermedmindskes risiko for ketose som følge af mobilisering.En måde at imødegå problemerne med højandel af koncentreret foder er at øge periodenmed fast fodertildeling. Øges perioden fra 24til 36 uger efter kælvning betyder det, atmængden af restriktivt foder i strategiperiodenkan reduceres med ca. 2 FE pr. dag. En strategimed en længere periode med fast tildeling afrestriktivt foder, evt. hele laktationen, må antagesat give en mere ensartet daglig mælkeproduktionover laktationen, en lidt længere periodemed mobilisering, men ikke nødvendigvisen totalt set større mængde. Herudover er detsandsynligt at en foderration, der er bedre afstemtmed færre skift i løbet af laktationen,kan øge udnyttelsen af det tildelte foder.Mælkens fedtindhold er generelt lidt lavere <strong>ved</strong>økol<strong>og</strong>isk fodring (Kristensen & Kristensen,1998). Fedtindholdet er bl.a påvirket af rationenslavere indhold af fedt pga. færre importeredeoliekager. Umiddelbart er det en fordelrent økonomisk med et højere forhold mellemprotein <strong>og</strong> fedt i mælken. Kun når lav fedtprocenter en følge af egentlig uharmonisk fodring(lavt energi niveau, høj andel korn, lavtstruktur indhold) kan det blive et sundhedsproblem.Ved afgræsning kan opstå situationer,hvor fedtindholdet i mælken bliver for lav. Detskyldes bl.a. at den økol<strong>og</strong>iske foderforsyningbestår af meget <strong>og</strong> ofte <strong>og</strong>så billigt græs. Konsekvensenheraf er ofte at køerne i eftersommerenfår for lidt energi <strong>og</strong> samtidigt får forlidt struktur til at sikre en udnyttelse af græsset(se 6.4.1).6.4.5 100% økol<strong>og</strong>isk foder <strong>og</strong> selvforsyningI det kommende år skal andelen af økol<strong>og</strong>iskfoder øges til 90%, <strong>og</strong> om 5 år er der et EUkravom 100% økol<strong>og</strong>isk foder. Et andetaspekt er den enkelte besætnings selvforsyningsgrad<strong>og</strong> krav om dansk produceret foder.Omend dette repræsenterer to forskellige forhold,er de nært knyttet sammen, idet højereøkol<strong>og</strong>isk andel ofte vil medføre større andelaf hjemmeavlet foder. Dette vil påvirke mulighedenfor at sammensætte foderblandinger <strong>og</strong>antageligt gøre kraftfoder dyrere Denne problematikskal kort berøres her.Rationens indhold af protein <strong>og</strong> fedt blivertypisk lavere <strong>ved</strong> 100% økol<strong>og</strong>isk foder <strong>og</strong>dermed bliver andelen af kulhydrater (primærtstivelse) højere. Samtidigt kan der blive problemermed at opretholde energikoncentrationen.Dokumenteret viden om de produktionsmæssigekonsekvenser er sparsom, men detmå antages, at en 100% økol<strong>og</strong>isk fodring vilpåvirke produktionen negativt, hvis normernefor især AAT <strong>og</strong> fedtsyrer ikke kan opfyldes(M<strong>og</strong>ensen et al., 1998). Kristensen (1997)viste således, at ydelsen falder 0.3 kg for hvergang g AAT/FE sænkes 1 g under de anbefalede90 g/FE, <strong>og</strong> der er beskrevet 3% fald imælkeydelsen <strong>ved</strong> 10 g mindre fedtsyre/FEend normen (Hermansen, 1993). En rækkemodelscenarier har estimeret en ydelsesnedgangpå 350-450 kg mælk pr. årsko <strong>ved</strong> 100%økol<strong>og</strong>isk fodring på grund af fodring undernæringstofnormerne i forhold til en rationmed samme energi, men som opfylder normernefor AAT <strong>og</strong> fedtsyrer (M<strong>og</strong>ensen et al.,1998). Beregningerne er lavet <strong>ved</strong> det gennemsnitligefoderniveau på 5500 FE/årsko, som erfundet i økol<strong>og</strong>iske besætninger 1990-98.De opstillede antagelser er d<strong>og</strong> pessimistiske,<strong>og</strong> igangværende forsøg (tabel 6.4) synes atvise, at nedgangen bliver mindre. Tabellenviser foreløbige resultater af en række forsøgmed forskellige tilgange til 100% økol<strong>og</strong>iskfodring. Det skal understreges, at der ikke erlavet en endelig opgørelse, hverken af de enkelteforsøg eller en samlet vurdering heraf.Resultaterne er vist for at illustrere de nuværendeideer for øget andel dansk økol<strong>og</strong>iskfoder i rationen. I de første 5 forsøg er derarbejdet med forskellige tilskudsfodermidler,115
typisk korn som erstatning for rapskager. I detre sidste forsøg er betydningen af foderniveauetundersøgt. De to sidste forsøg er ikkegennemført i økol<strong>og</strong>iske besætninger, mengrundrationen er med betydelige mængder afkløvergræs <strong>og</strong> ensilage.Tabel 6.4Nr. Rationstype(forsøgssted)Foreløbige resultater fra igangværende forsøg med type <strong>og</strong> niveau af tilskudsfoder,som et middel til at øge andelen af dansk økol<strong>og</strong>isk foder i malkekøernes foderration.ForsøgsbehandlingMængdeFE pr koEKM,kgProduktionFedt Proteinpct. pct.StaldfodringType afType af tilskudsfoder tilskudsfoder1 Kl. græs/helsædsensilage Rapskage, varmebeh. + byg 2,5 + 3 25,2 4,30 3,36(H nr. 32-9) Byg + byg 2,5 + 3 26,0 4,41 3,442 Kl. græs/helsædsensilage Rapskage, varmebeh. + byg 2,5 + 4,5 22,3 4,34 3,54(H nr. 61-4) Byg + byg 2,5 + 4,5 20,7 4,60 3,653 Kl. græs ensilageRapskage, varmebeh. + byg 1,5 + 1,5 16,7 4,51 3,44(Rugballegård)Byg 3,0 16,1 4,67 3,46Havre 3,0 16,4 4,74 3,454AfgræsningKl. græsByg 3,0 18,3 4,03 3,45(Rugballegård)Byg, varmebehandlet 3,0 18,1 4,03 3,44Pulpetter 3,0 18,0 4,19 3,435 Kl. græsRapskage, varmebehandlet 2,5 29,2 4,10 3,51(H nr. 32-9) Byg 2,5 28,8 3,95 3,526ÅrsrationerKl. græs, ens./afgræsn.Niveau af tilskudsfoderNiveauaf tilskudsfoder0 14,8 4,08 3,15(Rugballegård)FE/dag 1-24 u.e.k.3 17,7 4,22 3,267 Kl. græs / helsæd, afgræsn.FE/dag 1-36 u.e.k.(H nr. 80-6)8 Helsæd ens / afgræsn.(H nr. 81-6) FE/dag 1-36 u.e.k.8 19,1 4,07 3,301 23,9 4,29 3,363 23,7 4,27 3,405 24,8 4,21 3,431 22,2 4,33 3,463 23,0 4,18 3,435 22,8 4,23 3,50Den største hindring for 100% økol<strong>og</strong>isk fodring<strong>og</strong> høj grad af selvforsyning er arealgrundlagetpå de økol<strong>og</strong>iske kvægbrug. Allerede<strong>ved</strong> den nuværende andel af økol<strong>og</strong>isk foderer det visse steder vanskeligt at sikre entilstrækkelig mængde økol<strong>og</strong>isk foder. Til økol<strong>og</strong>iskoksekødsproduktion <strong>ved</strong> opfodring aftyrekalve er der kun få steder tilstrækkeligtøkol<strong>og</strong>isk foder. 100% selvforsyning med fodervil typisk kræve et areal på 1.5 til 1.7 ha prMPE (M<strong>og</strong>ensen et al., 1999). En mulighed er,at der laves forpligtende aftaler mellem økol<strong>og</strong>iskekvægbrugere <strong>og</strong> nuværende konventionelleplanteavlere (Kristensen, 1998). Disse hartypisk været tilbageholdende med omlægningpga. mangel på næringsstoffer <strong>og</strong> mulighed for116
at have et større areal med kløvergræs i sædskiftet.Kvægbrugere har derimod typisk overskudaf såvel N som P <strong>og</strong> K. Ved eksport afen del af dette til planteavleren kan denneoverskue en omlægning <strong>og</strong> der<strong>ved</strong> øges detøkol<strong>og</strong>iske areal. De første initiativer til samarbejdeer taget i forbindelse med økol<strong>og</strong>iskoksekødsproduktion.6.5 Celletal <strong>og</strong> yversundhedOver halvdelen af alle sygdomsbehandlingerforetaget af dyrlæge i såvel konventionelle somøkol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger <strong>ved</strong>røreryverbetændelse, <strong>og</strong> langt størsteparten af antibiotikaforbruget<strong>ved</strong>rører behandling af yverlidelser(Anon. 1991). En del forhold tyder på,at der er sket ændringer i behandlingsmønstereti økol<strong>og</strong>iske besætninger i de senere år, <strong>og</strong>ændringerne skal muligvis ses i sammenhængmed flere nyligt omlagte besætninger. Det førstestudie af sygdomsmønster <strong>og</strong> behandling i12 veletablerede økol<strong>og</strong>iske besætninger vistevæsentligt færre yverinfektioner, lavere celletal<strong>og</strong> færre behandlinger i forhold til konventionelle(hhv. 0.12 <strong>og</strong> 0.31 behandlede laktationerpr. årsko), <strong>og</strong> flere økol<strong>og</strong>iske besætningerbrugte kun antibiotika i meget sjældne tilfælde(Vaarst, 1995). Tilsvarende er der i ældre økol<strong>og</strong>iskebesætninger fundet indikationer for enlavere forekomst af antibiotika-resistente Staf.aureus-stammer (Aarestrup upubl. data, 1998).Dette forhold søges belyst i igangværendestudier.En nyere undersøgelse i 18 nyomlagte <strong>og</strong> 42konventionelle besætninger med stor race vistederimod kun mindre forskelle i antal dyrlægeregistreredebehandlinger af yverbetændelse(0,64 <strong>og</strong> 0,57 behandlinger pr. årsko i økol<strong>og</strong>iskehenholdsvis konventionelle besætninger)(Anon. 1998; se <strong>og</strong>så Andresen 1998). Flereøkol<strong>og</strong>iske besætninger havde løsdrift, hvilketbidrager til forskellene mellem driftsformerne.Data fra et stort antal økol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> konventionellebesætninger for 1998 tyder ikke på væsentligeforskelle i celletal mellem driftsformer(tabel 6.1). Nyere data fra et sundhedsrådgivningsprojekti Sønderjylland, der er omtalt ikapitel 7 (se tabel 7.1), tyder på en lidt størreandel af køer med forhøjet celletal samt højereberegnet tankcelletal i økol<strong>og</strong>iske besætninger.Antallet af registrerede yverbehandlinger vartil trods herfor mindre i økol<strong>og</strong>iske besætningersammenlignet med konventionelle.Flere undersøgelser har vist, at management iden enkelte besætning er af afgørende betydningfor celletal <strong>og</strong> behandling af kliniskmastitis (Barkema et al., 1998). Også i økol<strong>og</strong>iskebesætninger ses stor variation i forekomsten<strong>og</strong> behandling af mastitis (Vaarst 1995).En reduktion af medicinforbruget til mastitisbehandlingi økol<strong>og</strong>iske besætninger kan skedels gennem forbedret yversundhed dels gennemændring i behandlingsstrategi.6.6 Opstaldning, management<strong>og</strong> afgræsningsforhold6.6.1 Opstaldning <strong>og</strong> managementDe danske regler stiller kun få særlige krav tilstaldindretning for malkekøer, <strong>og</strong> det er op tilden enkelte at vurdere om målsætningen forden økol<strong>og</strong>iske produktion efterleves. Vejledningenindeholde visse anbefalinger for dettotale areal pr. dyr i relation til staldtype, menangivelse af normer for udformning af færdselsarealer,ædepladser, drikkepladser <strong>og</strong> hvilearealer ikke indeholdt. Angivelsen af det totaleareal pr. malkeko kan ikke, på samme mådesom i relation til opdræt, umiddelbart læggestil grund for en kvalitativ vurdering af opfyldtefunktionskrav i en økol<strong>og</strong>isk malkebesætning.Et for lille samlet areal vil pege i retning af enuhensigtsmæssig dyretæthed i stalden. Et tilgodesetminimumsareal pr. ko vil ikke modsvarendesignalere optimale <strong>og</strong> hensigtsmæssigeforhold i stalden. Til klarlægning af de faktiskeforhold kræves detaljerede oplysningerom udformningen af gange, passager til, fra<strong>og</strong> mellem sengebåserækker, plads omkringfoderborde <strong>og</strong> vandkar mv.Bindestalde er fortsat tilladt <strong>og</strong> anvendes imange besætninger. Der har hersket en del117
tvivl om fremtiden for bindestaldene, menmed de <strong>ved</strong>tagne EU-regler, der godkenderanvendelse af bindestalde frem til år 2010, erder sat et foreløbigt punktum for denne diskussion.Sagen underkastes fortsat videnskabeligevaluering. Omlægning til økol<strong>og</strong>isk driftledsages i mange tilfælde i bygning af en nyløsdriftstald enten med sengebåse eller dybstrøelse.Det er således vanskeligt at afgøre omsundheds- <strong>og</strong> produktionsmæssige problemerskyldes omlægning eller ændret staldssystem.Med de nye EU-regler er der <strong>ved</strong>taget minimumskravtil indendørs- <strong>og</strong> udendørsarealer.Kravene ligger, som nævnt, tæt op ad de danskeanbefalinger. Der er d<strong>og</strong> samtidig kommetet krav om, at 50% af det samlede gulvarealskal være fast, hvilket kan gøre det vanskeligtat indrette gulvet i en løsdriftstald på hensigtmæssigvis. Antages det, at en løsdriftsstaldønskes indrettet med store gangarealer <strong>og</strong> godplads i passager, <strong>ved</strong> foderbord, vandtrug <strong>og</strong>opsamlingsarealer, vil det samlede spaltegulvsarealpr. ko langt overstige arealet pr. ko medtæt gulv i sengebåsen. Kun <strong>ved</strong>minimumsarealet pr. ko (6 m 2 ) vil det væremuligt at overholde de 50% fast gulv. Det vilellers være nødvendigt, at dele aftrafikarealerne udlægges med tæt gulv.Forordningen kan således i praksis virkebegrænsende for betydende velfærds- <strong>og</strong>funktionsmæssige forbedringer i de økol<strong>og</strong>iskemalkekvægstaldeVælges der <strong>ved</strong> nyanlæg, oftest af kortsigtedeøkonomiske grunde, at udlægge alle gangarealermed tætte gulve med skrabeanlæg, bør derminimum stilles krav om etablering af en hævetfoderbås, beskyttet af skillebøjler mellemhver ko i besætningen. Koen vil her kunneopholde sig på et tørt, rent underlag i de 7-9timer af døgnet, som det tager at optage dendaglige foderration. Koen skal således kunfærdes i de fugtige, glatte <strong>og</strong> gødningsbelagtegange til <strong>og</strong> fra fodring, malkning <strong>og</strong> hvile.Denne løsning med specielt indrettet hævetædeplads, vil <strong>og</strong>så kunne introduceres i løsdriftsstaldemed spaltegulv <strong>og</strong> dermed øgeandelen af tætgulv.Vaarst (1995) fandt ikke klovsundheden i konventionelle<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske besætninger væsentligforskellig, mens en nyere undersøgelsefandt flere registrerede klov-lemmelidelser inyomlagte økol<strong>og</strong>iske besætninger (Anon.1998; se <strong>og</strong>så Andresen 1998). Undersøgelserneer d<strong>og</strong> ikke direkte sammenlignelige, fordiflere løsdriftsbesætninger er kommet til i perioden<strong>og</strong> registreringerne er udført forskelligt.Optimering af fodring, velindrettede stalde <strong>og</strong>udearealer, <strong>og</strong> tilstrækkelig hyppig klovbeskæringvil kunne reducere risikoen for klovlidelser.Der foreligger ikke sammenlignende undersøgelseraf hyppigheden af klovbeskæring iøkol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> konventionelle besætninger.Økol<strong>og</strong>iske besætninger er generelt større endkonventionelle (tabel 6.1). Den stigende besætningsstørrelse<strong>og</strong> den store afhængighed afafgræsning giver distanceproblemer, når køerneskal ud på græs, <strong>og</strong> kræver at køerne harstærke lemmer. Det kan <strong>og</strong>så vanskeliggøreanvendelsen af malkerobotter. Ligeledes kander være overvågningsproblemer i store besætninger,ikke mindst i forbindelse med sygdom.En bedriftsorienteret vurdering af staldsystemer,hvori naturligt indgår dyrenes produktion<strong>og</strong> sundhed, men <strong>og</strong>så forhold som gødningshåndtering<strong>og</strong>- udnyttelse, foderforsyning m.v.vil kunne bidrage til at der udvikles et hensigtmæssigtøkol<strong>og</strong>isk staldsystem.6.6.2 AfgræsningsforholdGræsmarkerne indeholder som gns. 44% kløver,vurderet ud fra afgrødevolumen (M<strong>og</strong>ensenet al., 1999). Den høje kløverandel sammenholdtmed en intensiv afgræsning (8FE/ko/dag i 185 dage) betyder, at der teoretisker en forhøjet risiko for trommesyge.Denne risiko forstærkes muligvis af, at dertypisk tildeles korn som suppleringsfoder, istedet for mere fedtrige fodermidler. Engelskeundersøgelser tyder på, at tildeling af suppleringsfodermed højt energi- <strong>og</strong> proteinindholdøger tendensen til trommesyge, mens tilskud118
af lav energi <strong>og</strong> høj protein mindsker (Phillipset al., 1996). Trommesyge opfattes d<strong>og</strong> genereltikke som et problem på de økol<strong>og</strong>iske bedrifter,men de fleste landmænd kan fortælleom enkelte eller end<strong>og</strong> flere dødsfald blandtkøerne, når de ser en række år tilbage. Enkeltetilfælde af tilbagevendende problemer medtrommesyge er løst <strong>ved</strong> reguleret tildeling påstorfold (stribegræsning), hvor<strong>ved</strong> køerne harmindre mulighed for at være selektive (ErikAndersen, pers. meddelelse, 1999). Der synesat være behov for at se nærmere på problemstillingen.Tilsvarende behov gælder for angreb af lungeorm,som i enkelte besætninger har været etomfattende problem blandt malkekøer. Sammeproblem er set i konventionelle besætninger <strong>og</strong>i øvrigt <strong>og</strong>så andre steder i nordvest Europa,<strong>og</strong> har været søgt associeret med udbredt anvendelseaf ormemiddelbolus til ungdyr, ændringfra 0-græsning til afgræsning eller lokaleklimatiske forhold. I økol<strong>og</strong>iske besætningermå den primære årsag være den intensive afgræsningevt. sammen med at ormebehandlingikke foretages <strong>ved</strong> indbinding. Sidstnævnteforhold kan betyde, at et vist antal dyr husersmitten i lungerne hele vinteren uden at værevæsentligt påvirket (silent carriers) <strong>og</strong> at smittenspredes efter udbinding året efter. Persisterendeinfektioner med lungeorm <strong>og</strong>/eller løbetarmormer observeret fra første til andengræsningssæson blandt stude (upubl. data) <strong>og</strong> iøkol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger (Vaarst &Thamsborg, 1994).Udvikling af afgræsningssystemer med gentagneflytninger til rene arealer til kontrol afløbetarmorm blandt ungdyr har været forsøgtmed godt held i Holland (Eysker et al., 1998;se Thamsborg et al., 1999), <strong>og</strong> lignende kanforsøges herhjemme i forbindelse med lungeorm.Mere komplicerede systemer med kontrollereteksponering <strong>og</strong> infektion af opdrættetfor at sikre immunitet kunne muligvis <strong>og</strong>såvære en løsning, men metoden vil nok indebærefor stor usikkerhed på grund af den sporadiskeforekomst af lungeorm. Sporadisk forekomstvil ikke sikre, at alle dyr eksponereshvert år <strong>og</strong> immuniteten <strong>ved</strong>ligeholdes derforikke. Tilsvarende gælder for vaccination, derkun har fundet stor anvendelse i konventionellebesætninger i lande med udbredt forekomstaf lungeorm (UK <strong>og</strong> Holland)6.7 Avlsmål <strong>og</strong> produktionsstrategier6.7.1 AvlsmålKravene, der skal stilles til fremtidens økol<strong>og</strong>iskeko, bør afspejles i valg af avlsmål. Skalkoen fortsat have stigende ydelse eller skal huni højere grad være tilpasset en stor grovfoderration,100% økol<strong>og</strong>isk foder <strong>og</strong> uden nævneværdigsygdom, eller skal hun være begge dele?Og kan hun det? Hvilke problemfelter er væsentligeat afdække <strong>og</strong> løse på vejen hen modmålet: Harmoni mellem foderration, omgivelser<strong>og</strong> ko?Ensidig avl efter højere mælkeydelse er genereltlig med flere sygdomme, mens ensidig avlefter "sundhed" er lig med lavere ydelse. Enforbedring i ydelsen på f.eks. 15% giver såledeset "tab i sundhed" på 7-8% (Sørensen, 1999). Iøjeblikket har de økol<strong>og</strong>iske kvægbrugere ikkemulighed for at vælge dyr, som er avlet efterstørre sundhed, men visse sygdomsindekser erallerede tilgængelige (eksempelvis mastitisresistens,frugtbarhed, kælvningsegenskaber <strong>og</strong>lemmekvalitet). Det vil således være muligt atudarbejde et "sundhedsindeks" (Ø-indeks) forøkol<strong>og</strong>iske køer baseret på sygdomsresistens idet eksisterende avlssystem.Vægtningen af dedelindekser, der indgår i S-indekset, kunne<strong>og</strong>så ændres, således at S-indekset i højere gradrettede sig mod økol<strong>og</strong>isk produktion. Forudendet etiske incitament til at bruge et sådantindeks, vil der <strong>og</strong>så være et økonomisk,idet den længere tilbageholdelsesfrist favoriserersunde dyr. Et centralt spørgsmål i dennesammenhæng er om arbejdet med avlsvurderingm.v. kun skal omfatte dyr i de økol<strong>og</strong>iskebedrifter eller dyr i alle malkebedrifter (økol<strong>og</strong>iskesåvel som konventionelle). Der er såledeset stort behov for at undersøge om der er vekselvirkningermellem genotype <strong>og</strong> system119
(konventionelt/økoligsk). Hvis rangeringen afavlsdyr ikke er den samme i de to systemer vilder være behov for at udvikle et specielt økol<strong>og</strong>iskavlspr<strong>og</strong>ram.Mulighederne for avl mod større optagelse afgrovfoder bør undersøges. Dette kan måskevære relevant i forbindelse med større selvforsyningsgradomend dette <strong>og</strong>så kan medførestørre mængde stivelse/korn i rationen (senedenfor). Andre muligheder for ændring afdet genetiske materiale kunne være avl for enfladere laktationskurve, bedre holdbarhed(f.eks. lang levetid med høj livstidsydelse), robusthedi relation til forlænget kælvningsinterval(se nedenfor) <strong>og</strong> anvendelse af krydsningsavlmed henblik på sundere <strong>og</strong> mere robuste2-formålsdyr (mælk+kød). I Tyskland er initiativeri gang med henblik på ændring af avlsmaterialet,så malkekvæget er bedre rettet modøkol<strong>og</strong>isk drift (Boehncke, 1998).I avlmæssig sammenhæng er holdning til bioteknol<strong>og</strong>i<strong>og</strong>så væsentlig. På nuværende tidspunkter enhver anvendelse af hormoner tilandet end akutte lidelser forbudt <strong>og</strong> endvideretages i målsætningerne generelt afstand frabrug af genmodificerede organismer (GMO)<strong>og</strong> embryoteknol<strong>og</strong>i. Dette gælder danske bestemmelser,<strong>ved</strong>tagne EU-regler <strong>og</strong> IFOAMregler.6.7.2 Ændrede produktionsstrategierHvilke ønskværdige strategier for fodring,stald <strong>og</strong> system skal vi vælge for at støtte koenså hun kan leve godt <strong>og</strong> producere <strong>og</strong> omsætteunder de betingelser, som eksisterer i økol<strong>og</strong>iskebesætninger? Den nuværende måde at betragteøkol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion på er ikkegrundlæggende anderledes end konventionel,f.eks måles besætningens produktivitet ud fraydelsen pr ko, med en forventning om at højydelse er fordelagtig. Set ud fra den økol<strong>og</strong>iskeproduktions idegrundlag, omkring ressourceudnyttelse, dyrevelfærd <strong>og</strong> naturlighed, samt etønske om at sikre en afbalanceret økol<strong>og</strong>iskproduktion generelt kunne det være aktuelt atoverveje om der er specielle økol<strong>og</strong>iske produktionsstrategier<strong>og</strong> mål, som burde udviklesnærmere.Forlænget kælvningsintervalDet er oplagt, at der kan anvendes mere grovfoderpr. laktation <strong>ved</strong> denne praksis, mengælder det <strong>og</strong>så pr. kg EKM ? Der vil <strong>ved</strong> enlavere gennemsnitlig dagsydelse være et størrebehov til <strong>ved</strong>ligehold, <strong>og</strong> selve foderstyringenkan blive mere problematisk. Køer der giver15-20 kg mælk <strong>og</strong> stadig skal malke 3-4 månederkan næppe fodres efter ædelyst med detsamme foder som koen der giver 35 kg mælkumiddelbart efter kælvning. Ellers kan fedekøer blive et problem som giver sundhedsproblemeri forbindelse med kælvning. Herudoverer der genetiske overvejelser mht generationsinterval<strong>og</strong> desuden vil besætningens udskiftningblive påvirket med en lavere kødproduktiontil følge. Det kræver mere detailviden <strong>og</strong>tid til at lave en systemanalyse for at kunnevurdere potentialet i at introducere et forlængetkælvningsinterval som en økol<strong>og</strong>isk strategi.Undersøgelser i relation hertil pågår i Sverige(Bertilson et al., 1997).Reduceret fodernivaeu.Kvæg som dynamo for en større udbredelse afandre økol<strong>og</strong>iske husdyr som svin <strong>og</strong> fjerkræ,er den grundlæggende ide bag de tre delbesætningerpå Rugballegård, DJFs økol<strong>og</strong>iskeforsøgsgård. Ved at fodre køerne med udelukkendeeller langt overvejende struktur- grovfoderkan kvægets gødningsproduktion anvendestil dyrkning af korn som kan udnyttes afde en-ma<strong>ved</strong>e dyr. Undersøgelser på økol<strong>og</strong>iskebrug har vist, at udbyttet i mælk har væretca. 1 kg EKM pr. FE tilskud for de første 3FE <strong>og</strong> ca. 0.3 kg EKM pr. FE for de næste 5FE i tilskud. Systemet skal d<strong>og</strong> vurderes langtmere nuanceret før der kan laves en endeligvurdering af potentialet.6.8 Afsluttende diskussionCitat fra interview: "De skal alle sammen haven<strong>og</strong>le ordentlige forhold at producere under<strong>og</strong> de skal alle sammen have muligheden for at120
være sunde <strong>og</strong> raske, men altså, koen i dag erbygget til at give en masse mælk. Mit udgangspunkter, at de folk jeg kommer til, de skal<strong>og</strong>så have et godt liv, <strong>og</strong>så økonomisk, det erhelt klart, at det så passer sammen med dyrevelfærd".Overfor dette citat kan man stilletidligere formulerede mål om robusthed <strong>og</strong>evne til at klare meget grovfoder, lange gåture,kælvninger osv. samtidig med et avlsmål forhøj ydelse.En af de fremtidige store udfordringer synesat være indretning af et produktionssystemmed store besætninger, høj selvforsyning medfoder, forholdsvis lille arbejdsindsats <strong>og</strong> højgrad af velfærd. Henvisning til landbrugetomkring århundredeskiftet op til 1950ernesom model for økol<strong>og</strong>isk drift virker derforikke relevant. Udover at diskutere om det virkeliger økol<strong>og</strong>iens mål, vil det være relevant attænke scenarier omkring ideelle staldsystemerigennem.Flere af de seneste opgørelser tyder på, at sygdomsniveauetblandt økol<strong>og</strong>iske malkekøerikke er væsentligt forskelligt fra konventioneldrift, men opmærksomheden bør fortsat væretrettet mod celletal <strong>og</strong> forekomsten af klovlidelser.Velfærdsniveauet, når der ses bort fratilstedeværelse af klinisk sygdom, er vanskeligtat bedømme <strong>og</strong> endnu sværere at sammenlignemellem gårde/driftssystemer. Velfærden i økol<strong>og</strong>iskebesætninger er i dag primært defineret<strong>ved</strong> en række minimumskrav til opstaldning,men da disse i sig selv ikke betinger høj gradaf velfærd bør de suppleres med egentligeobservationer af dyrene f.eks. registrering aflæsioner i huden, klovenes tilstand, adfærdsytringerosv. Praktisk anvendelige metoder erunder udvikling. Ydelsesniveauet er n<strong>og</strong>et lavereend <strong>ved</strong> konventionel drift, men meget tyderpå, at de generelle avlsmål <strong>og</strong> produktionsstrategier(bortset fra fodringen) ikke er væsentligtanderledes. Forbedring af malkekøernessundhed (<strong>og</strong> velfærd) vil bestemt væreønskelig <strong>og</strong> fremover opnås dette antageligtbedst <strong>ved</strong> en kombination af:- avlsmæssig forbedring af dyrenes sundhedstilstand(sygdomsresistens som avlsmål)- anvendelse af andre produktionsstrategierf.eks. lavere foderniveau, længere laktation- bedre indretning af stalde <strong>og</strong> udearealer- bedre sygdoms- <strong>og</strong> velfærdsovervågning,samt rådgivning omkring forebyggelseFremadrettede perspektiver <strong>og</strong> mulige løsningerpå problemer med den økol<strong>og</strong>iske ko omfattersåledes:1. mulighederne for at opbygge et "Ø"-indeks med særlig fokus på sundhed, robusthed<strong>og</strong> grovfoderoptagelse bør undersøges.2. tilpasning af foderforsyningen, fodringsstrategien<strong>og</strong> fodertildelingen til en højselvforsyning med foder uden fodringsrelateredesygdomsproblemer.3. klarlægning af sammenhæng mellem produktionsstrategi<strong>og</strong> husdyrenes sundhed<strong>og</strong> velfærd.4. tilpasning af staldbyggeri til store løsdriftbesætningermed adgang til afgræsning,evt. <strong>ved</strong> anvendelse af flere malkerobottereller decentrale malkestalde.5. etablering af samarbejde mellem økol<strong>og</strong>er,dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter med henblik påformaliseret sundhedsrådgivning (dette vilblive berørt i kapitel 7).121
6.9 ReferencerAndresen MH. 1998. Produktionsmæssige konsekvenser af omlægning fra konventionel til økol<strong>og</strong>iskmælkeproduktion. Specialerapport, pp 112.Anon., 1991. Rapport nr. 4, Landskontoret for Kvæg.Anon., 1998. LK-meddelelse nr. 178, Landskontoret for kvæg, 28. september 1998.Anon., 1999. Vejledning til økol<strong>og</strong>isk jordbrugsproduktion. Plantedirektoratet, marts 1999, 46pp.Barkema HW, Schukken YH, Lam TJG. Beiboer ML, Benedictus G, Brandt A, 1998. Managemantpractices Associated with Low, Medium and High Somatic Cell Counts in Bulk Milk., J.Dairy Science, 81: 1917-1927.Bertilsson, J, Berglund, B, Ratnayake, G, Svennersten-Sjannja, K & Wiktorsson, H, 1997. Optimisinglactation cycles for the high yielding dairy cow. A European perspective. Livest. Prod.Sci., 50:5-13.Boehncke, E., 1998. Animal health and welfare aspects of organic systems. Workshop on Theimplications of extensifiction for the health and welfare of beef cattle and sheep. AIR ConcertedAction: Extensification of Beef and Sheep Production on Grassland, March 1998,Aberdeen, Scotland, Ed. Goddard, P.J., Occasional publication No. 5, 59-61.Eysker, M., van der Aar, W.M., Boersema, J.H., Githiori, J.B. Koyman, F.N.J., 1998. The effect ofrepeated moves to clean pasture on the build up of gastrointestinal nematode infections incalves. Vet. Parasitol. 76:81-94.Halberg, N. & Kristensen, I.S. 1997. Expected crop yield loss when converting to organic dairyfarming in Denmark. Biol<strong>og</strong>ical Agriculture and Horticulture. 14, 25-41.Hermansen, J, 1993. Betydningen af forskelligt fedttilskud til malkekøer <strong>ved</strong> produktion underkvote. I: SH beretning nr. 628, Foulum, p. 69-87.Hermansen, JE, Ostersen S & Aaes O, 1994 Effect of the levels of N-fertilizer, grass and supplementaryfeed on nitr<strong>og</strong>en composition and renneting properties of milk from cows atpasture. J. Dairy Res., 61:179-189.Hvelplund, T. 1997. Proteinvurderingssystemet. Status <strong>og</strong> perspektiver. I. Intern rapport 88. SH,Foulum, s. 4-17.Knudsen, B. 1999. Vitamin E-status i økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætninger. M.Sc. Speciale, IHH,KVL. 134 pp.Kristensen, T. 1997a. Effektivitet <strong>og</strong> intensitet i malkekvægbesætningen - produktion, N-overskud <strong>og</strong> økonomi. Intern Rapport nr. 91, DJF, pp. 3-18.Kristensen, T. 1997b. Besætningens produktion, fodringsstrategier <strong>og</strong> foderplaner. Intern Rapportnr 97, DJF, kap 3, 23-36.Kristensen VF, 1997. Optimal proteinforsyning. I: Intern rapport 88, SH, Foulum, p- 46-55Kristensen, T. 1998. Selvforsyning med foder på den økol<strong>og</strong>iske malkekvægsbedrift. Landsudvalgetfor kvæg, Årsmøde 1998, Herning. 4 pp.Kristensen, T. & Kristensen, E.S. 1998. Analysis and simulation modelling of the production inDanish organic and conventional dairy herds. Livestock Prod. Sci. 54, 1 55-65.122
M<strong>og</strong>ensen, L., Kristensen, T. & Kristensen, I.S. 1998. Kvægmodeller. In: Produktionsmulighder<strong>og</strong> økonomi på økol<strong>og</strong>iske jordbrugsbedrifter. Rapport nr. 100, SJFI, 158-172.M<strong>og</strong>ensen, L., Kristensen, T. & Kristensen, I.S. 1999. Økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion. Tekniskøkonomiskgårdresultater 1997-98. Typetal for økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion. DJF-RapportHusdyrdyr nr 10, 138 pp.Philips, CJC, James, NL, Murray-Evans, JP, 1996. Effect of forage supplements on the incidenceof bloat in dairy cows grazing high clover pastures. Vet. Record, 139:162-165.Sørensen, 1999Thamsborg, S.M., Roepstorff, A.& Larsen,M. Integrated and biol<strong>og</strong>ical control of parasites inconventional and organic farming systems. Veterinary Parasitol<strong>og</strong>y, 1999, 84:169-186.Vaarst M, 1995. <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> sygdomshåndtering i danske økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætninger.Ph.D. thesis. Copenhagen (Denmark).: Kongelige Veterinær <strong>og</strong> Landbohøjskole, Klinisk InstitutVaarst M, Thamsborg SM, 1994. Nematode infections in organic dairy cattle herds in Denmark.Proc. Baltic-Scandinavian Symposium on Parasitic Zoonoses and Ecol<strong>og</strong>y of Parasites, Vilnius,Lithuania, 7-8 September, 1994. In: Bulletin of Scand. Soc. f. Parasitol., 5:54-55.123
124
7 Anvendelse af veterinære lægemidlerTorben Werner Bennedsgaard 1) , Stig Milan Thamsborg 2) <strong>og</strong> Mette Vaarst 3)1)Institut for for Husdyrbrug <strong>og</strong> Husdyrsundhed, for Husdyrbrug <strong>og</strong> Husdyrsundhed2)Klinisk Institut, Den Kgl. Veterinær- <strong>og</strong> Landbohøjskole7.1 Anvendelse af veterinære lægemidleri konventionel malkekvægsbrug<strong>og</strong> forventninger<strong>ved</strong> omlægningLangt ho<strong>ved</strong>parten af forbruget af antibiotika ikvægbruget udgøres af smalspektrede penicilliner,der ho<strong>ved</strong>sagelig benyttes <strong>ved</strong> behandling af mastitis.Landskontoret for Kvæg har skønnet, at dertilnærmelsesvist er sket en fordobling i forbrugetaf penicilliner fra 3500 kg aktivt stof i 1989 til6789kg aktivt stof i 1995. Denne stigning faldersammen med indførelsen af EU-krav om maksimaletankcelletal fra 1992. Dette medførte en øgetbehandling af yverlidelser (Ministeriet forFødevarer, Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri, 1997, Skioldebrandet al., 1994). Denne stigning kan være sketsåvel <strong>ved</strong> behandling af flere dyr som <strong>ved</strong> øgetantal behandlinger af den enkelte yverlidelse. Derfindes ingen detaljerede opgørelser over forbrugetaf antibiotika eller anden veterinærmedicin ikvægbruget. Vurderingen af forskelle mellemkonventionelle <strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske besætninger måderfor bygge på registrering af sygdomsbehandlingersamt en række mindre undersøgelser.I forbindelse med et igangværende projekt omkringsundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iske besætninger<strong>og</strong> Kongeåprojektet, der ledes af Mejeriforeningen,er der udregnet en række nøgletal fordels 27 økol<strong>og</strong>iske besætninger i Sønderjyllands<strong>og</strong> Ribe amter samt 57 konventionelle i Kongeåregionen.Niveauerne opgjort som 25% <strong>og</strong> 75%fraktiler fremgår af tabel 1.Tabel 7.1 Nøgletal for produktion <strong>og</strong> sundhed i 27 økol<strong>og</strong>iske besætninger <strong>og</strong> i 57 konventionellebesætninger tilsluttet Kongeåprojektet perioden ultimo 1998 til ultimo 1999.ÅrskøerGnst. kælvningsnr.Ydelse 1. kalvsEKM kg pr. dagYdelse 3. kalvs <strong>og</strong> ældreEKM kg pr. dagYverbehandling.Pct. pr. ydelseskontrolLemmelidelserPct. pr. ydelseskontrolStofskiftelidelserPct. pr. ydelseskontrolAkut celletalsstigning % af køerKronisk celletalsstigning % af køerBeregnet tankcelletalØkol<strong>og</strong>iskegrænsenederste 25%(Kilder: Egne data, 1999; Mejeriforeningen, 1999)).Økol<strong>og</strong>iskegrænseøverste 75%Kongeå-projektnederste 25%Kongeåprojektøverste 75%74 130 60,0 932,3 2,5 2,1 2,519,7 23 21,7 24,622,8 28,8 25,8 29,51,8 5,1 3,3 6,70,3 0,70,1 0,35,4 7,5 4,8 6,79.4 18.6 8.6 14,5260 401 257 330125
Som det fremgår af tabel 1 er de økol<strong>og</strong>iske besætningerstørre end gruppen af konventionelle<strong>og</strong> ydelsesniveauet 5-10% lavere. Med hensyn tilyversundhed synes der at være lidt større andel afkøer med såvel akut som kronisk forhøjet celletalligesom det beregnede tankcelletal er lidt højere.Til trods for disse forhold er der registreret færreyverbehandlinger i de økol<strong>og</strong>iske besætninger.Der er ikke lavet beregning på hvorvidt forskelleneer statistisk signifikante.Forbruget af antibiotika kan tænkes at blive påvirketaf en række forhold <strong>ved</strong> omlægning til økol<strong>og</strong>iskdrift. I det følgende skal omtales følgende• Ændret sygdomsmønster• Forbud <strong>og</strong> restriktioner for <strong>medicinanvendelse</strong>• Øget tilbageholdelsestid• Ændrede regler for udlevering af antibiotika• Ændrede behandlingsstrategier• Ændrede regler for forebyggelse <strong>og</strong> støttendebehandling• Krav om anvendelse af naturmedicin7.1.1 Ændret sygdomsmønsterÆndret sygdomsmønster <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk drift vilkunne påvirke prævalensen <strong>og</strong> sværhedsgraden afen række sygdomme i såvel positiv som negativretning.Ydelsen i økol<strong>og</strong>iske besætninger synes generelt atligge ca. 10% under niveauet i konventionellebesætninger. Et lavere ydelsesniveau i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger må formodes at medføre et lidtlavere niveau af yverbetændelse (Willeberg, 1993).Betydningen af dette er d<strong>og</strong> svært at opgøre pågrund af andre forskelle i management <strong>og</strong> fodring.En større andel af dybstrøelse på hvilearealerne iøkol<strong>og</strong>iske besætninger, primært som halmmadrasseri sengebåse, kan give særlige problemermed mastitis forårsaget af Streptoccocus uberis. I endel konventionelle dybstrøelsesstalde er har detvist sig vanskeligt at undgå en øget forekomst afinfektion med denne bakterie. Problemerne synesknyttet til både belægningsgrad <strong>og</strong> <strong>ved</strong>ligeholdelseaf dybstrøelsesmåtten. Erfaringerne med halmmadrasser,som har en række lighedspunkter meddybstrøelse, er fortsat begrænsede under danskeforhold <strong>og</strong> det er derfor ikke muligt at fastslå omde reelt medfører en øget smitterisiko.De hidtidige undersøgelser af yversundheden iøkol<strong>og</strong>iske besætninger har givet modstridenderesultater. Et omfattende studie i 12 veletableredeøkol<strong>og</strong>iske besætninger, viste et væsentligt lavereniveau af yverinfektioner <strong>og</strong> færre behandlinger iforhold til konventionelle (hhv. 0,12 <strong>og</strong> 0,31 behandledelaktationer pr. årsko), <strong>og</strong> flere økol<strong>og</strong>iskebesætninger brugte kun antibiotika i megetsjældne tilfælde (Vaarst, 1995). En nyere undersøgelseaf 24 nyomlagte besætninger viste derimodkun mindre forskelle i antal dyrlægeregistreredebehandlinger af yverbetændelse, med lidt størrehyppighed af dyrlægebehandling i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger i forhold til de konventionelle besætninger(hhv. 0,64 <strong>og</strong> 0,54 behandlinger pr. årsko)(Landskontoret for Kvæg,). I et igangværendeprojekt med sundhedsrådgivning i økol<strong>og</strong>iskebesætninger peger de indberettede dyrlægebehandlinger<strong>og</strong> celletal i de første 7 igangsatte besætningerpå en relativ høj forekomst af yverinfektionervurderet du fra celletallene, mens antalletaf dyrlægebehandlinger er lavere end gennemsnitteti alle besætninger der deltager iKongeåprojektet i Syd- <strong>og</strong> Sønderjylland, hvorbesætningerne ligger. (Egne data, 1999).7.1.2 Forbud <strong>og</strong> restriktioner for <strong>medicinanvendelse</strong>i henhold til reglernefor økol<strong>og</strong>isk jordbrugI den økol<strong>og</strong>iske produktion er forebyggendebehandling med antiparasitære midler, antibiotika<strong>og</strong> naturmedicin forbudt.Anvendelsen af antiparasitære midler til kvæg er ide senere år ændret med større brug af langtidsvirkendeboli med effekt gennem det meste afgræsningssæsonen <strong>og</strong> brug af pour-on midlermed effekt i op til 4 uger. Det er primært førstegangsgræssendedyr, der behandles.Fra august 1999 er antiparasitære midler til kvægblevet receptpligtige. Det betyder, at der fremoverskal ske en dyrlægeordinering af antiparasitære126
midler i såvel økol<strong>og</strong>iske som konventionelle besætninger.Der er desuden krav om at behandlingmed antiparasitære midler af dyr over 1 år foretagesaf dyrlægen i besætninger uden sundhedsrådgivningsaftale.Der er d<strong>og</strong> fortsat kun et decideretforbud mod forebyggende behandling <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>iskproduktion.I den økol<strong>og</strong>iske produktion må brugen af parasitmidlerkun ske på baggrund af en konkret diagnose<strong>og</strong> præparater skal så vidt muligt vælges såde kun rammer de diagnosticerede parasitter. Dettebetyder et stop for brug af langtidsvirkendeanthelmintikaboli <strong>og</strong> en begrænsning af brugenaf præparater, der virker mod såvel skab <strong>og</strong> indvoldsorm(makrocykliske lactoner f.eks. avermectiner).Lakterende køer behandles for skab <strong>og</strong> lus <strong>ved</strong>konstaterede problemer i den konventionelle produktion,goldkøer behandles <strong>og</strong>så i et vist omfangmed antiparasitære midler, primært for at kontrollereskab desuden benyttes enkelte antiparasitæremidler der har effekt på såvel endo- som ektoparasitter.Kravet om forlænget tilbageholdelse af dyriskeprodukter <strong>og</strong> diagnose stillet af dyrlæge <strong>ved</strong> brugaf antiparasitære midler betyder, at omkostningerne<strong>ved</strong> behandling for skab er væsentligt højerei den økol<strong>og</strong>iske mælkeproduktion. Enkelte dyrlægeranfører i de gennemførte interview, at desynes der behandles for lidt mod skab i de økol<strong>og</strong>iskebesætninger.For at forhindre sommermastitis <strong>og</strong> mindske dyrenesirritation fra stikkende insekter benyttes iden konventionelle produktion i udsatte områderinsektrepellantia i form af øremærker eller langtidsvirkendepour-on præparater.Insektrepellantia kan ikke bruges som forebyggelsemod sommermastitis i den økol<strong>og</strong>iske produktion.Der er derfor givet en særlig dispensation forreglen om mindst 150 dage på græs for kvier dermå tages på stald på grund af problemer medplantagefluen.Driftsreglerne <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk produktion, der betyderøget adgang til græsarealer <strong>og</strong> hyppig brugaf dybstrøelse til kalve, kan medføre særlige problemermed coccidiose i økol<strong>og</strong>iske besætninger.Udsagn i de udførte interviews <strong>og</strong> fra dyrlæger <strong>og</strong>landmænd i det igangværende rådgivningsprojekttyder på at der ofte kommer coccidioseudbrud pået tidspunkt efter omlægning <strong>og</strong> at der behandles.Flere deltagende besætninger i et igangværenderådgivningsprojekt, som har været økol<strong>og</strong>iske i enlængere årrække beskriver desuden coccidiosesom et tilbagevendende problem. Coccidiose sessåvel på græs som i staldperioden. Medicinsk behandlingmed de i Danmark registrerede antibiotika<strong>og</strong> coccidiostatika til kalve med klinisk sygdomgiver under alle omstændigheder tvivlsomtresultat primært på grund af for sent påbegyndtbehandling (Radostitis et al., 1994; Svensson et al.,1998). Et særligt problem der <strong>ved</strong>rører såvel økol<strong>og</strong>iskesom konventionelle besætninger er, at demest effektive præparater til behandling af coccidiosesulfaclozin (Esbetré ® ) <strong>og</strong> toltrazuril (Baycox® ) ikke er registreret til brug hos kvæg. Der måderfor bruges andre mindre effektive sulfonamidpræparater.Forbuddet mod forebyggende brug af antibiotikabør ikke have den store indflydelse, da kravet <strong>og</strong>sågælder i den konventionelle produktion.. Goldbehandlingmed antibiotika er forbudt generelt udenforudgående mikrobiol<strong>og</strong>isk diagnose eller behandlingfor mastitis højst 30 dage før goldning,men i praksis sker der fortsat en omfattende brugaf goldbehandlingsantibiotika med diagnosenyverbehandling eller kronisk yverbetændelse i endel besætninger. Den længere tilbageholdelsestidkan d<strong>og</strong> betyde, at brugen af antibiotikabehandling<strong>ved</strong> goldning, der således befinder sig i engråzone mellem behandling <strong>og</strong> forebyggelse vilblive begrænset <strong>og</strong> muligvis ske med præparatermed kortere tilbageholdelsestider Dette kan desudenmedføre en forskydning fra smalspektredepræparater (ex. Penamycin® ) til bredspektredepræparater med kortere tilbageholdelsestid (ex.Kefamycin®), da der i dag ikke er registreretsmalspektrede langtidsvirkende antibiotika medkort tilbageholdelsestid.. Erfaringer fra et igangværendesundhedsrådgivningsprojekt i økol<strong>og</strong>iskebesætninger tyder på, at reglerne om brug af antibiotikatolkes strammere af dyrlæger <strong>og</strong> besætningsejerei økol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætninger, så127
ug af goldbehandling med antibiotika ofte ophøreri forbindelse med overgang til økol<strong>og</strong>iskproduktion (Egne data, 1999).De begrænsede muligheder for udlevering af antibiotikatabletter til behandling af kalve under 1måned <strong>og</strong> af antibiotika til ældre ungdyr i besætningerder tidligere har haft en statsanerkendtsundhedsrådgivningsaftale, vil desuden begrænsebrugen af flokbehandling af kalve <strong>og</strong> ungdyr medsåvel behandlende <strong>og</strong> forebyggende sigte.I Plantedirektoratets vejledning om økol<strong>og</strong>iskproduktion er der fra marts 1999 indført et kravom at naturmedicin skal anvendes efter sammeretningslinier som andre lægemidler. Derfor kanbehandling først foregå når der er stillet en diagnoseaf en dyrlæge eller der ligger et laboratorieresultat<strong>og</strong> naturmedicin må ikke anvendes forebyggende.Disse regler må umiddelbart formodes atmindske brugen af naturmedicin, da en del dyrlægerikke ønsker af anvende disse behandlingsmetoder.Brugen af naturmedicin i økol<strong>og</strong>iske besætningerregistreres d<strong>og</strong> sjældent i l<strong>og</strong>b<strong>og</strong>en af besætningsejeren.Reglen vil i praksis formodentligikke påvirke brugen af naturmedicin, da en delbesætningsejere sandsynligvis fortsat selv vil behandle.For hormon-præparater gælder generelt, at de kunmå anvendes <strong>ved</strong> akutte problemer hos enkeltdyr<strong>og</strong> ikke i forbindelse med brunstsynkronisering.Dette kan betyde forringedereproduktionsresultater i visse besætninger somfør omlægning har brugt brunstsynkroniseringeller induktion af brunst <strong>ved</strong> problemer medbrunstobservation. Dette bør d<strong>og</strong> kunnekompenseres <strong>ved</strong> forbedret brunstobservation.Udfra registrerede behandlingsdata fra økol<strong>og</strong>iskebesætninger sker der d<strong>og</strong> fortsat såvel brunstinduktion<strong>og</strong> goldbehandling med antibiotika af etstørre antal dyr i en del besætninger, hvilket tyderpå, at der på nuværende tidspunkt kun sker enbegrænset håndhævelse af reglerne for <strong>medicinanvendelse</strong>eller at besætningsejere <strong>og</strong> dyrlægerikke har tilstrækkeligt kendskab til reglerne.7.1.3 Øget tilbageholdelsestidDen øgede tilbageholdelsestid for salg af produkterpå 3 gange den normale periode påvirker deøkonomiske omkostninger <strong>ved</strong> behandling. Kravetmå formodes at have betydning i malkekvægsbesætninger,idet tilbageholdelse af mælkmedfører øget arbejdsbehov samt tab af indtjening.I de fleste besætninger kan den tilbageholdtemælk d<strong>og</strong> benyttes til at dække behovet for mælktil kalvene, da der ikke findes økol<strong>og</strong>iske mælkeerstatninger.I det ene af de gennemførte gruppefokusinterviewsaf landmænd var vurderingen atværdien af behandling af yverbetændelse var større<strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk produktion på grund af denhøjere mælkepris <strong>og</strong> større omkostninger <strong>ved</strong>opdræt af kælvekvier, <strong>og</strong> at man derfor ikke varmindre tilbøjelig til at behandle, mens vurderingeni de to andre interviews var at den længere tilbageholdelsestidmedførte tilbageholdenhed medbehandling. Den faktiske betydning af den længeretilbageholdelsestid synes således uklar.Det nye EU-regelsæt kræver minimum to gangenormal tilbageholdelsestid, men det kan ikke udelukkesat de nuværende danske regler vil bliveopretholdt.7.1.4 Ændrede regler for udlevering afantibiotikaMuligheden for medicinudlevering til genbehandling<strong>ved</strong> ejer reduceres væsentligt <strong>ved</strong> omlægningtil økol<strong>og</strong>isk produktion. I besætninger der harværet tilmeldt den lovfastsatte sundhedsrådgivning,forsvinder muligheden for genbehandling afkøer <strong>og</strong> muligheden for udlevering til førstegangsbehandlingaf kalve med injektionsantibiotika.Dette kan betyde at det gennemsnitlige antalbehandlinger pr. yverbetændelse bliver lavere <strong>og</strong> atfærre kalve behandles med antibiotika, da tærsklenfor tilkald af dyrlæge til kalve må formodes atvære højere end <strong>ved</strong> førstebehandling <strong>ved</strong> ejerjvnf. punkt 2.7.1.5 Ændrede behandlingsstrategier.Ændrede behandlingsstrategier, kan hænge sammenmed ændret opfattelse af sygdom eller ænd-128
et tærskel for behandling. Dette kan skyldesgrundlæggende holdningsskift hos landmænd ellerdyrlæge, eller være et resultat af ovenfor nævnteændringer i sygdomsmønster <strong>og</strong> i regler for <strong>medicinanvendelse</strong>.De økol<strong>og</strong>iske reglers betoning afdyresundhed <strong>og</strong> forebyggelse, kan eventuelt påvirkelandmændene til at tøve med behandling iforventning til øget evne til selvhelbredelse hoskøerne <strong>ved</strong> den økol<strong>og</strong>iske drift. LØJs avlsreglerhar desuden en målsætning om mindst muligtmedicinforbrug.I de gennemførte dyrlægeinterview anføres atvisse landmænd synes at vente længere med attilkalde dyrlægen <strong>ved</strong> omlægning til økol<strong>og</strong>i. Dettebetegnes som ”økol<strong>og</strong>syndromet”. Tal over registreredetilfælde af yverbehandling <strong>og</strong> forekomstenaf celletalsstigninger, som kan være en indikationpå infektionsraten i besætningerne, synes atbekræfte en mindre brug af dyrlægehandling, idetantallet er yverbehandlinger er lavere trods enøget forekomst af akutte celletalsstigninger (Tabel1). Det er d<strong>og</strong> ikke muligt at vurdere om dennetendens <strong>og</strong>så gælder på besætningsniveau ud frade tilgængelige data (Egne data, 1999). I en undersøgelseaf sundheden i økol<strong>og</strong>iske malkekvægsbesætningerførst i 1990erne sås et meget begrænsetbrug af dyrlægen <strong>ved</strong> yverinfektioner i enkeltebesætninger (Vaarst, 1995).7.1.6 Ændrede regler for forebyggelse<strong>og</strong> støttende behandlingDet økol<strong>og</strong>iske regelsæt betyder at en række handlingersom normalt ikke betragtes som medicinskbehandling bliver underlagt forbuddet mod forebyggendebehandling <strong>og</strong> krav om dyrlægeanvisning.Det drejer sig bl.a. om brug af visse elektrolytprodukter,der kan bruges som behandling/støttendebehandling af kal<strong>ved</strong>iarré. Kravetom dyrlægeanvisning kan betyde et mindre brugaf elektrolytopløsninger. Dette kan på den eneside betyde at flere diarrétilfælde udvikler sig tilsygdom der kræver antibiotika- <strong>og</strong> anden medicinskbehandling, men kan <strong>og</strong>så være et incitamenttil generel forbedring af sundhedstilstandenhos kalvene for at begrænse behovet for brug atelektrolytopløsninger.Også brugen af en række kalkpræparater til forebyggelseaf mælkefeber <strong>og</strong> visse præparater tilbehandling <strong>og</strong> forebyggelse af ketose kræver dyrlægeanvisningpå enkeltdyrsniveau på grund afindhold af stoffer der betragtes som konserveringsmidler– en strikt håndhævelse af disse reglermå forventes at øge forekomsten af subklinisksåvel som klinisk manifest mælkefeber.Med den økol<strong>og</strong>iske produktions stigende omfangmå det d<strong>og</strong> forventes at udvalget af ovennævntepræparater der opfylder de økol<strong>og</strong>iske reglers kravom fravær af aromastoffer <strong>og</strong> stoffer der er opførtpå listen over konserveringsmidler i foderstoffer,vil øges <strong>og</strong> dermed mindske den nuværende usikkerhedom brug af disse støttende <strong>og</strong> forebyggendehandlinger.I den nyeste vejledning fra Plantedirektoratet framarts 1999 underlægges naturmedicin de sammeregler som anden medicin. Fortolkningen af disseregler er stadig uvis <strong>og</strong> begrebet naturmedicin erikke klart defineret. Ved en streng fortolkning vildette betyde, at hyperæmiserende salver som pebermynteolieikke længere vil kunne anvendes <strong>ved</strong>milde yverinfektioner uden dyrlægeanvisning.7.1.7 Krav om anvendelse af naturmedicinEUs regelsæt for økol<strong>og</strong>isk husdyrproduktion,<strong>ved</strong>taget i juni 1999 med forventet ikrafttrædenfra 24. august 2000, indeholder en formuleringom, at fytoterapeutiske produkter, homøopatiskeopløsninger <strong>og</strong> sporelementer skal anvendes fremfor allopatiske (= traditionelle veterinære) lægemidlerforudsat de har en dokumenteret terapeutiskvirkning. Der vil således blive et direkte kravom at overveje disse behandlingsformer <strong>ved</strong> sygdomi økol<strong>og</strong>iske besætninger. Der foreligger ingendanske undersøgelser, der dokumenterer effektenaf de nævnte behandlingsformer <strong>ved</strong> husdyrsygdomme.En spørgeskema undersøgelse i1993 viste imidlertid at 14% af de økol<strong>og</strong>iskemælkeproducenter havde brugt homøopatisk be-129
handling <strong>og</strong> 41% havde overvejet at bruge det(Blom, 1993).7.2 Valg <strong>og</strong> fravalg af dyrlægebehandlingHåndtering af sygdomstilfælde varierer megetmellem besætninger, dette gælder både for konventionelle<strong>og</strong> økol<strong>og</strong>iske besætninger. I 10 økol<strong>og</strong>iskebesætninger sås en variation i andelen afakutte mastitistilfælde der blev behandlet af dyrlægefra 0 til 94%, <strong>og</strong> andelen af tilfælde der blevbehandlet af ejer selv med naturmedicin elleromsorgshandlinger (hyppig udmalkning, hyperæmiserendesalver) varierede fra 6 til 87% (Vaarst,1995).Valg af behandling er i første omgang landmandensvalg. Dels valg af omsorgshandlinger delsevt. tilkald af dyrlæge.I anden omgang kan dyrlægen vælge at behandlemed antibiotika eller anden medicin, at anbefaleomsorgshandlinger, at udelade behandling pågrund af forventet dårligt behandlingsresultateller at anbefale udsætning eller aflivning af dyret.Såvel landmandens som dyrlægens valg er afhængigtaf den viden <strong>og</strong> information som er tilgængelig<strong>og</strong> af personlige <strong>og</strong> økonomiske overvejelser.Forudsætningen for valg af optimal behandling iflest mulig tilfælde er et højt videns- <strong>og</strong> informationsniveausåvel generelt som besætningsspecifikt<strong>og</strong> en gensidig forståelse <strong>og</strong> respekt mellem landmand<strong>og</strong> dyrlæge. Hvis disse faktorer er tilstedebør det desuden være muligt at fastlægge en rækkebehandlings- <strong>og</strong> forebyggelsesstrategier for dehyppigste forekommende sygdomsproblemer ibesætningen.I det følgende vil der blive fokuseret på yversundhed<strong>og</strong> antiparasitær behandling for at belyse hvilkevalg, der bliver gjort <strong>ved</strong> tilstedeværelse af sygdom.7.2.1 Observation af sygdom/sundhedsproblemEt generelt problem <strong>ved</strong> behandling af yverinfektionerer, at kliniske symptomer ofte først er synligeeller observeres et stykke tid efter infektionen.Dette skyldes dels at en række infektioner (isærStaphylococcus aureus) kan have en langsom udvikling,hvor synlige forandringer af mælken først sesefter at infektionen har etableret sig som en subkliniskkronisk infektion. En anden årsag, er atden visuelle inspektion af mælk <strong>og</strong> yver <strong>ved</strong>malkningen ofte er mangelfuld.Den sene observation påvirker behandlingseffektennegativt. En del yverinfektioner er d<strong>og</strong> selvhelbredende,en tidlig diagnose af infektionen kanderfor betyde at disse selvhelbredende yverinfektionerbliver behandlet medicinsk.Der findes en række muligheder for at øge chancenfor at observere infektioner i yveret – omhyggeligvisuel inspektion af mælken, brug af CMTtest<strong>og</strong>/eller bromthymolpapir rutinemæssigt efterkælvning eller på tidspunkter hvor infektionsrisikoener stor, analyse af celletalsværdier evt. fulgtaf bakteriol<strong>og</strong>isk undersøgelse, samt brug af ledningsevnemåling.Ved kontrol af løbetarmormsinfektioner ellercoccidiose hos kalve er en løbende overvågning,evt. kombineret med analyse af gødningsprøveren forudsætning for at kunne foretage behandlingaf subkliniske infektioner, der påvirker dyrenessundhed, uden at foretage rutinemæssig forebyggendebehandling.7.2.2 Tilkald af dyrlægeLandmandens motivation til at tilkalde dyrlægenmå formodes at afhænge af de personlige erfaringermed behandlingssucces samt opfattelse af deøkonomiske <strong>og</strong> dyreetiske fordele <strong>ved</strong> dyrlægeundersøgelse<strong>og</strong> evt. behandling (Vaarst, 1995). Senttilkald af dyrlæge kan være selvforstærkende, i deten lav behandlingssucces nedsætter motivationenfor dyrlægetilkald yderligere. Et alternativ til tilkaldaf dyrlæge kan være udtagelse af mælkeprøvetil dyrkning hos dyrlægen før beslutning om evt.130
ehandling. De øgede omkostninger <strong>ved</strong> behandlingtil såvel dyrlæge som tilbageholdelse af mælkkan forventes at påvirke landmandens motivationtil at tilkalde dyrlægen.Kriterier for tilkald af dyrlæge bør diskuteres mellembesætningsejer <strong>og</strong> dyrlæge <strong>ved</strong> fastlæggelse afen behandlingsstrategi for besætningen.7.2.3 Dyrlægens beslutningsgrundlagForudsætningen for et korrekt valg af behandlingaf dyrlægen er en præcis sygdomshistorie <strong>og</strong> diagnosekombineret med viden om besætningsspecifikforekomst <strong>og</strong> forløb.En konsekvent mikrobiol<strong>og</strong>isk undersøgelse afyverbetændelser <strong>og</strong> udvalgte køer med forhøjetcelletal kombineret med en diskussion af behandlingsmuligheder<strong>og</strong> resultater med landmandengiver dyrlægen en bedre forudsætning for at vælgeden rette behandling <strong>ved</strong> første besøg <strong>og</strong> for atvælge ikke at behandle.Ved kontrol af parasitære infektioner er viden omsmittetryk <strong>og</strong> tidligere klinisk sygdom eller produktionstabkombineret med kendskab til de realistiskekontrolforanstaltninger væsentlige. Et samarbejdemed kvægbrugs- eller planteavlskonsulentkan her være relevant.7.2.4 Valg af behandlingDer er ikke n<strong>og</strong>et krav om valg af smalspektredeantibiotika i det økol<strong>og</strong>iske regelsæt. LØJs avlsreglerhar en målsætning om mindst muligt medicinforbrug.Imidlertid må brug af smalspektredeantibiotika med penicilliner som et naturligt valg<strong>ved</strong> yverbetændelser betragtes som del af goddyrlægeskik under danske forhold .Forudsætningen for at vælge de mest smalspektredeantibiotika til den aktuelle infektion <strong>og</strong> begrænseforekomsten af resistens er brug afbakteriol<strong>og</strong>iske undersøgelser. Optimalt må undersøgelsenfølges op for at se om infektionen erblevet elimineret.Brug af naturmedicin <strong>ved</strong> yverinfektioner må altidske i fuld forståelse med landmanden. Dette skyldes,at der på nuværende tidspunkt ikke findesdokumentation for effekten af naturmedicinskebehandlinger der kan ligestille disse med antibiotikabehandling.Dyrlægen kan således risikere attabe en evt. erstatningssag fra landmanden, hvisdet skønnes at der ikke er ydet optimal behandling.En del naturmedicinske behandlingsformerforudsætter desuden gentagne behandlinger samtsupplerende omsorgshandlinger som kræverlandmandens aktive deltagelse. Endelig vil vissenaturmedicinske behandlinger som homøopati <strong>og</strong>akupunktur være mere tidskrævende for dyrlægen<strong>og</strong> dermed dyrere. Til gengæld vil tilbageholdelsestidernevære kortere.I de gennemførte dyrlægeinterview er der et eksempelpå, at dyrlægen, med udgangspunkt i detøkol<strong>og</strong>iske regelsæts målsætning om mindst muligmedicinforbrug, argumenterer mod anvendelsenaf antiparasitære midler mod en konstateret lungeormsinfektionhos en flok kvier. Alternativet erher supplerende fodring, som antageligt er endyrere <strong>og</strong> mere arbejdskrævende løsning end antiparasitærbehandling, men er i bedre overensstemmelsemed det økol<strong>og</strong>iske regelsæt omkringbegrænset <strong>medicinanvendelse</strong>. Det anførte eksempelviser betydningen af, at dyrlægen tagerudgangspunkt i besætningens overordnede målsætning,<strong>og</strong> præsenterer landmanden for alternativeveje til at håndtere problemerne. Også i detteeksempel vil den medicinfrie løsning være mererisikofyldt end den traditionelle medicinske <strong>og</strong>flytte en stor del af ansvaret for en succesfuldhelbredelse over på landmanden. Dette kan væreet dilemma for dyrlægen, der dels er forpligtet tilat yde optimal behandling dels er interesseret i atsælge en ydelse.Som tidligere nævnt har en del økol<strong>og</strong>iske besætningsejereanvendt homøopatiske præparater ellerovervejet at gøre det. En stor del af denne brugaf homøopati er i form af blandingsprodukter,der sælges direkte til landmanden til brug <strong>ved</strong>bestemte sygdomme. En del besætningsejere harprøvet sådanne produkter, men er ifølge deresegne udsagn holdt op med det på grund af manglendeeffekt <strong>og</strong> fordi behandlingen med disse131
præparater før dyrlægetilkald, forringede behandlingsresultateti de tilfælde hvor dyrlægetilkaldalligevel viste sig nødvendigt (Egne data, 1999).Brugen af homøopatiske præparater udfra traditionellesygdomsdiagnoser må d<strong>og</strong> siges ikke atvære i overensstemmelse med den grundlæggendebehandlingsfilosofi for homøopati, hvor der ihøjere grad lægges vægt på en generel vurderingaf dyrets konstitution (Day C, 1995). Enkelte danskedyrlæger bruger i dag homøopati i kvægbesætninger,men erfaringsgrundlaget er fortsat lille(Nissen, 1999).7.2.5 BehandlingsstrategierEn behandlingsstrategi kan bestå af kriterier for:dyrlægetilkald, behandling foretaget af ejer, prøveudtagning,valg af behandling, behandlingsvarighed,omsorgshandlinger, raskmelding <strong>og</strong> udsætning.En forebyggelsesstrategi vil være en naturligforlængelse.En besætningsspecifik behandlingsstrategi børbygge på en grundig diskussion af såvel landmandenssom dyrlægens behandlingstærskel <strong>og</strong> holdningtil brug at f.eks. antibiotika. Behandlingsstrategienbør bygge på de retningslinier for brug afantibiotika, der betragtes som samfundsmæssigtønskelige.Uden formulering af en behandlingsstrategi er deren betydelig risiko for at valg af behandling udelukkendebygger på landmandens personlige kriterierfor tilkald, idet der normalt vil være en forventningom medicinsk behandling fra landmandensside <strong>ved</strong> tilkald.7.3 Vurdering af mål <strong>og</strong> regler iden økol<strong>og</strong>iske drift i forholdtil <strong>medicinanvendelse</strong>7.3.1 TilbageholdelsestidDen nuværende tilbageholdelsestid på 3 gangeden af Fødevaredirektoratet fastsatte vurderesikke at have n<strong>og</strong>en kritisk betydning for behandlingstærsklenfor de hyppigste sygdomme somyverinfektioner, kal<strong>ved</strong>iarré <strong>og</strong> lungebetændelse iden økol<strong>og</strong>iske mælkeproduktion. Den har imidlertidsandsynligvis betydning for behandlingshyppighedenaf skab hos lakterende dyr.I EUs regelsæt for økol<strong>og</strong>isk husdyrproduktion ertilbageholdelsestiden fastsat til 2 gange den normale,men dyr der behandles mere end 3 gangeindenfor et år eller en produktionsperiode (laktation)mister status som økol<strong>og</strong>isk. En sådan ændringmå formodes, at kunne påvirkebehandlingstærsklen, især for lidelser med engradvis udvikling f.eks. yverinfektioner <strong>og</strong>hasebetændelser.7.3.2 Valg af behandlingDe nuværende regler sikrer ikke en mikrobiol<strong>og</strong>iskdiagnose <strong>ved</strong> infektioner med vurdering afresistensforhold før behandling med antibiotika.Der stilles heller ikke krav om valg af et smalspektretantibiotika eller specielle krav eller anbefalingertil kontrol af antibiotikaresistens. Regelsættetkan derfor ikke siges at sikre en optimalanvendelse af antibiotika.7.3.3 NaturmedicinKravet om dyrlægeanvisning af naturmedicin måvurderes at begrænse brugen af disse behandlingsformerpå nuværende tidspunkt. Kravet omanvendelse af fytoterapeutiske produkter, homøopatiskeopløsninger <strong>og</strong> sporelementer frem forallopatiske (= traditionelle veterinære) lægemidlerforudsat de har en videnskabelig dokumenteretterapeutisk virkning i EU's regelsæt må forventesat skabe et pres for at få foretaget undersøgelser,der kan dokumentere effektiviteten af de nævntebehandlingsformer <strong>ved</strong> husdyrsygdomme.Som nævnt anvendes hyperæmiserende salvermed kamfer eller pebermynte som støttende behandling<strong>ved</strong> yverbetændelse. Et krav om dyrlægeanvisningaf sådanne behandlinger må betragtessom uhensigtsmæssig, da tidlig brug af disse midlersammen med udmalkning muligvis kan forhindreetablering af varig infektion. Der mangler d<strong>og</strong><strong>og</strong>så dokumentation for den mest hensigtsmæssigebrug af disse produkter. Hidtidige undersøgel-132
ser har vist en tvivlsom effekt <strong>ved</strong> eksperimentelleyverinfektioner (Knight et al., 1997).7.3.4 DesinfektionsmidlerDet generelle forbud mod at desinfektionsmidlerkommer i kontakt med dyr, foder <strong>og</strong> gødningvirker uhensigtsmæssigt, da det stort set umuliggørbrugen af desinfektion på nær i tomme kalve<strong>og</strong>kælvningsbokse.7.3.5 Behandlings- <strong>og</strong> forebyggelsesstrategierDe økol<strong>og</strong>iske regelsæt stiller ikke krav til udarbejdelsenaf forebyggelses- eller behandlingsstrategier.D<strong>og</strong> kan der stilles krav om udarbejdelse afen handlingsplan, hvis kontrollørerne konstatereruacceptable velfærdsproblemer.Konsekvente besætningsspecifikke overvågnings<strong>og</strong>forebyggelsesstrategier må forventes at væredet mest effektive redskab til at reducere medicinforbruget<strong>og</strong> sikre en god dyresundhed <strong>og</strong> velfærd.Forebyggelse af behandlingskrævende infektionermed coccidiose, løbetarmorm <strong>og</strong> lungeorm,vil således ofte være muligt med en veltilrettelagtafgræsningsstrategi.Det kunne derfor være ønskeligt at der blev stilletkvalitative krav bygget på sådanne strategier. Somen del af sådanne besætningsspecifikke strategierkunne man forestille sig, at det blev tilladt at anvendevisse forebyggende behandlinger som indbinding<strong>ved</strong> flueplage, brug af elektrolytopløsninger,kalcium-præparater, pattedypning <strong>og</strong> midlertil forebyggelse af klinisk ketose ud fra en beskrivelseaf kriterier for anvendelse i besætningenshandlingsplaner udarbejdet af besætningsejer <strong>og</strong>relevante rådgivere.7.4 ReferencerDay C. (1995). Homoeopathic Treatment of Beef and Dairy Cattle. England: Beaconsfield PublishersLtd.Knight C.H., Fitzpatrick J.L., L<strong>og</strong>ue D.N., Platt D.J., Robertson & Ternent H.E. (1997). InvestigatingNon-antibiotic Mastitis Therapy. The Mastitis Conference. 20-23.Landskontoret for kvæg. Produktionsmæssige konsekvenser af omlægning fra konventionel til økol<strong>og</strong>iskproduktion. LK-meddelelse. nr. 178.Mejeriforeningen. (1999). Besætningsrapporter i Kongeåprojektet. www.kongeaaprojektet.dk/.Ministeriet for Fødevarer Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri. (1997). Rapport om forbedring af sundhedstilstanden idanske husdyrsbesætninger <strong>og</strong> om en reduktion af forbruget af antibiotika <strong>og</strong> antimikrobiellevækstfremmere.Nissen J.R. (1999). Homøopatisk behandling af produktionsdyr. Dansk Veterinær Tidsskrift. 82, 16,714-15.Radostitis O.M., Blood D.C. & Gay C.C. (ed.). (1994). Coccidiosis in Veterinary Medicine. 8th ed.,Anon. 1181-91. London: Baillière Tindall.Skioldebrand E., Franklin A., Olofsson B. & Wiese B. (1994). Prokainpenicillin - en utvardering av karenstidenfor mjolk. Svensk Veterinartidning. 46, 1, 5-10.Svensson C., Enemark H.L., Lauridsen G.H. & Jensen A.M. (1998). Græsmarkscoccidiose - årsag tildiarré hos førstegangsgræssende kreaturer straks efter udbinding. Dansk Veterinærtidsskrift. 80, 10,447-51.133
Vaarst M. (1995). <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> sygdomshåndtering i danske økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætninger. Ph.D.thesis. Copenhagen (Denmark).: Kongelige Veterinær <strong>og</strong> Landbohøjskole, Klinisk Institut.Willeberg P. (1993). Bovine somatotropin and clinical mastitis: epidemiol<strong>og</strong>ical assessment of the welfarerisk. Livestock Production Science. 36, 55-66.134
8 Muligheder for forbedringerMette Vaarst 1) & Erik Steen Kristensen 2)1)Afd. for Husdyrsundhed <strong>og</strong> Velfærd, Danmarks JordbrugsForskning2)Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk JordbrugDen økol<strong>og</strong>iske driftsform udspringer af en tankegang.Til denne tankegang knytter sig et sæt afoverordnede intentioner <strong>og</strong> motiver. De overordnedetanker <strong>og</strong> mål med økol<strong>og</strong>isk drift er beskreveti kapitel 1 i nærværende rapport. Et af dissemål er "at sikre alle husdyr gode forhold, der er ioverensstemmelse med deres naturlige adfærd <strong>og</strong>behov", <strong>og</strong> der<strong>ved</strong> sikre en god dyrevelfærd. Dettemål har ikke en særlig fremtrædende plads i deoverordnede målsætninger, <strong>og</strong> begrebet dyrevelfærder tilsyneladende ikke tænkt tilstrækkeligtigennem specifikt i forhold til den økol<strong>og</strong>iskedriftsform. I kapitel 9 er det beskrevet, hvorvidthusdyrvelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrug er n<strong>og</strong>et særligt.I nærværende kapitel gives først en opsummeringaf, dels interviewene i kapitel 2 <strong>og</strong> 3, delseksperternes beskrivelse af temaerne i kapitel 4-7.I forlængelse heraf gives et bud på opfattelsen afdyrevelfærd økol<strong>og</strong>isk jordbrug <strong>og</strong>, der gives forslagtil forbedringer omkring sundhed, velfærd <strong>og</strong><strong>medicinanvendelse</strong> inden for regulering, rådgivning,forskning <strong>og</strong> udvikling.8.1 Opsummering af vidensyntesearbejdetVed starten af arbejdet forekom det uklart, hvorledesbegrebet "dyrevelfærd" kan forstås i denøkol<strong>og</strong>iske sammenhæng. Ligeledes forekom detuklart, hvorledes dette begreb kan indlejres i dendaglige praksis, så man derigennem kan forholdesig konkret <strong>og</strong> konsekvent i forhold til målene forden økol<strong>og</strong>iske produktion.En efterlevelse af målene fører til handlinger påbedriftsniveau, som alle kan eller bør kunne tilbageførestil den grundlæggende holdning. N<strong>og</strong>le afde overordnede målsætninger kan <strong>og</strong>så medføre,at man indenfor den økol<strong>og</strong>iske primære produktiontager ansvar for handlinger <strong>og</strong> procedurerudenfor sin egen bedrift. Det kan f.eks. gælde ispørgsmålet om eksport af kalve eller transport afvarer over store afstande. Her<strong>ved</strong> kan disse målsåledes <strong>og</strong>så gribe direkte ind i gårdens dagligepraksis <strong>og</strong> dermed <strong>og</strong>så i besætningens liv.I det foreliggende arbejde har vi afgrænset os tilde områder, der direkte <strong>ved</strong>rører besætningen <strong>og</strong>det lokale samspil med gårdens rådgivere. Herunderhører <strong>og</strong>så driftslederens umiddelbare kontaktflader<strong>og</strong> relationer til samarbejdspartnere.Disse samarbejdspartnere forventes at kunne ydehjælp <strong>og</strong> vejledning i overensstemmelse med demål, der ligger for den økol<strong>og</strong>iske besætning.I kapitel 2 fremlægges, beskrives, tolkes <strong>og</strong> diskuteresen række interviews med dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter.Disse to faggrupper må betragtes som denøkol<strong>og</strong>iske besætnings samarbejdspartnere. Defremkom med en række synspunkter <strong>og</strong> erfaringer,som har dannet grundlag for en diskussion afudviklingsbehov <strong>ved</strong> arbejdet med den økol<strong>og</strong>iskebesætning. Enkelte foreløbige resultater af disseinterview blev fremlagt for tre grupper af landmænd,som efterfølgende blev interviewet.I begge kapitler nævnes en række sygdomskomplekser,som dyrlæger, konsulenter <strong>og</strong>/eller landmændhar haft vanskeligt <strong>ved</strong> at håndtere entenunder omlægningen eller som omlagte økol<strong>og</strong>er.Derudover nævnes en række punkter, hvor deikke har erfaret, at der skulle være problemer, somkan relateres til den økol<strong>og</strong>iske driftsform.Det fremgår endvidere af alle interviews, at økol<strong>og</strong>iskorienteret kommunikation <strong>og</strong> rådgivninglangt fra altid finder sted i de økol<strong>og</strong>iske besætninger.Dette kan tildels forklares med en mang-135
lende forståelse af den økol<strong>og</strong>iske besætning somn<strong>og</strong>et specielt, inklusiv de dyrevelfærdsmæssigespørgsmål i besætningen. Aspekter af den lokalekommunikation omkring den økol<strong>og</strong>iske besætningberøres forholdsvis detaljeret både i interviewene<strong>og</strong> fremlæggelsen af disse, samt i kapitel4, hvor rådgivning tages under debat.Kalveholdet blev nævnt som et område med væsentligepotentielle sundheds- <strong>og</strong> velfærdsmæssigeproblemer. En del af disse problemer relateresdirekte til den økol<strong>og</strong>iske driftsform. I arbejdetmed kalvene blev deres velfærd i relation til kokalv-samvær,gruppeopstaldning <strong>og</strong> udeopholdsom de væsentligste felter diskuteret i interviewenesamt i ekspertgruppen. Disse tre områder repræsenteredealle krav til den økol<strong>og</strong>iske besætning<strong>og</strong> kunne samtidig karakteriseres som n<strong>og</strong>et,der hører kalvenes "naturlige liv" til. Et ønske omat knytte dyreholdet til en "naturlighed" (herundernaturlig adfærd <strong>og</strong> behov) er i god overensstemmelsemed den grundlæggende økol<strong>og</strong>iske målsætning<strong>og</strong> indlejres således direkte i opfattelsenaf dyrevelfærd i den økol<strong>og</strong>iske driftsform.Naturlighed identificeres hér som et af flere muligepunkter, som explicit dirigerer målsætninger <strong>og</strong>praktiske tiltag for forbedret dyrevelfærd i økol<strong>og</strong>iskebesætninger i en anden retning end i intensivtdrevne konventionelle besætninger. I kapitel 5blev diskussionen om kalvenes velfærd derfor ledthen på, hvorvidt "naturlighed" i sammenhængmed <strong>og</strong> i modsætning til "kulturen"/"kulturlighed"(repræsenteret <strong>ved</strong> mennesket <strong>og</strong> dets omsorg)kunne bidrage til en forståelse af dyrevelfærdsbegrebeti relation til den økol<strong>og</strong>iske driftsform.Den økol<strong>og</strong>iske malkekvægbesætning blev diskutereti ekspertgruppen med baggrund i udsagn frade gennemførte interviews. Der gøres rede fordenne diskussion i kapitel 6. Yverbetændelse –herunder forhøjet celletal – blev nævnt som etgennemgående problem under omlægningen.Yversundheden blev generelt nævnt som et potentieltproblem i økol<strong>og</strong>iske besætninger. Derskete tit mange ændringer i forbindelse med omlægning.Ustabile kritiske perioder mht sundhedstilstandenblev til en vis grad tilskrevet disse ændringer,<strong>og</strong> at driftslederen blev overrumplet afnye problemstillinger. Forventninger til fremtiden– såsom overgang til 100% foder <strong>og</strong> ændredeopstaldningskrav – samt overordnede spørgsmålsom f.eks. avl frem imod en "velegnet økol<strong>og</strong>iskko" (med høj grovfoderoptagelse, robuste ben <strong>og</strong>klove samt ukomplicerede kælvninger), fik enfremtrædende rolle i diskussionen om den økol<strong>og</strong>iskeko.Veterinære behandlinger <strong>og</strong> anvendelse af medicinvar områder, som havde været en væsentligårsag til påbegyndelse af vidensyntesearbejdet, <strong>og</strong>som i kapitel 7 blev ført igennem i en afklarende<strong>og</strong> afsluttende diskussion.Det fremgik af interviewene af dyrlæger, konsulenter<strong>og</strong> landmænd, at der var erfaring med atbehandlingskrævende dyr blev sygdomsbehandledei nødvendigt <strong>og</strong> relevant omfang. Det fremgikd<strong>og</strong> <strong>og</strong>så af interviewene, at n<strong>og</strong>le landmændlagde om til økol<strong>og</strong>isk drift med urealistisk højeforventninger til at sygdomsforekomsten "automatisk"ville blive lavere <strong>ved</strong> omlægning. De forventedeofte at de ændringer, som de foret<strong>og</strong> itilknytning til omlægning, ville forløbe ukompliceret.Mange af de interviewede gav udtryk for at deikke forstod rationalet bag reglerne <strong>ved</strong>rørendeforlænget tilbageholdelsestid <strong>og</strong> begrænsede mulighederfor udlevering af antibiotika. De var afden opfattelse, at en sådan regel burde have etrent fagligt rationale <strong>og</strong> ikke blot et politisk/strategisk.8.2 Hvorledes opfattes dyrevelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrugI løbet af dette arbejde inspirerede interviewene<strong>og</strong> diskussionerne i ekspertgruppen anledning tilen række overvejelser om opfattelsen af dyrevelfærdindenfor den økol<strong>og</strong>iske driftsform. De følgendesynspunkter fremhæves derfor som potentielle<strong>og</strong> vigtige omdrejningspunkter, når derfremover skal opnås <strong>og</strong> udvikles en forståelse afdyrevelfærd i økol<strong>og</strong>iske besætninger, samt giveskonkret vejledning til hvorledes man på forskelligemåder kan føre denne forståelse ud i praksis. Dettediskuteres <strong>og</strong> begrundes yderligere i kapitel 9,136
som er udarbejdet i forlængelse af selve vidensyntesearbejdet.Det må fremhæves, at de følgendebegreber er forslag til udgangspunkter for et viderearbejde med at forstå <strong>og</strong> forbedre dyrevelfærdenindenfor den økol<strong>og</strong>iske driftsform.Naturlighed. I kapitel 1 gøres der rede for, at samspilmed naturen er et væsentligt mål for den økol<strong>og</strong>iskedriftsform. Det forekommer at være helt ioverensstemmelse hermed at tilstræbe at give dyreneet liv, hvor deres naturlige adfærd kan kommeså meget til udtryk som det er muligt underdanske produktionsbetingelser. Det nævnes somet direkte mål i LØJ’s avlsgrundlag at "give husdyrenegode forhold, der er i overensstemmelse medderes naturlige adfærd". Det beskrives i forbindelsemed vejledning <strong>og</strong> regler i kapitel 4.I kapitel 5 tages der udgangspunkt i regler <strong>ved</strong>rørendeko-kalv-samvær efter kælvning, gruppeopstaldning<strong>og</strong> græsning for kalve. Det er alle regler,som understreger, at det gode kalveliv opfattessom et liv, hvor kalven kommer tæt på naturligeopvækstbetingelser. Det konkluderes på dettegrundlag at "naturlighed" opfattes som et væsentligtelement i den økol<strong>og</strong>iske besætnings identitet<strong>og</strong> bestræbelser på at sikre en god dyrevelfærd.Omsorg. Dyrene lever imidlertid ikke i naturen,men under produktionsbetingelser, som ikke fuldtud kan tillade et naturligt liv. Dyrene kan dermedsiges at være inddraget i vores kultur; de er bleveten del af kulturen. Som det diskuteres i kapitel 5,rummer et naturligt liv både positive <strong>og</strong> negative,risikable aspekter.Driftslederen har gennem sit hold af dyr påtagetsig ansvar for at skærme dyrene for eventuelt negativefølger af det "natur-tilstræbte liv", <strong>og</strong> fremhæ<strong>ved</strong>e positive virkninger. Driftslederens bidragtil at skabe et godt liv for sine dyr sker derfor <strong>ved</strong>en optimal tilpasning <strong>og</strong> anvendelse af stald <strong>og</strong>udearealer, samt en hensigtsmæssig indretning afsine daglige rutiner <strong>og</strong> handlinger sådan, at dyrenepå ingen måde kommer til at lide under et liv, derer "så naturligt som muligt". Driftslederen repræsenterersåledes "kultur-livet" i forhold til dyrene,<strong>og</strong> må forventes at forvalte det på en måde, så depositive naturlige aspekter tilgodeses, <strong>og</strong> der samtidigsikres indgriben <strong>og</strong> omsorg. Man kan måskenæsten tilføje at jo mere naturlige forhold, mankan give sine dyr, des mere omsorg <strong>og</strong> overvågninger påkrævet.I interviewene i kapitel 2 <strong>og</strong> 3 nævnes det fleregange, at der forekommer dyr, som nærmest kanopfattes som "tabere" i en given besætning. Kalveholdetnævnes som en sådan gruppe, tillige medkvier, som skal tilvænnes et laktationsmiljø. I forlængelseaf tanken om, at det er kultur-livets –altså driftslederens – opgave at drage omsorg fordet enkelte dyr, må det fremhæves som uacceptabeltat lade enkelte dyr eller grupper af dyr være"tabere" i en besætning.Harmoni. Som det gøres rede for i kapitel 1, ersamspillet mellem gården <strong>og</strong> dens omgivelsersamt mellem de forskellige driftsgrene indenforgården, central for den økol<strong>og</strong>iske besætningsmål. Der tilstræbes kort sagt harmoni på alle planer,<strong>og</strong> dyrevelfærd vil <strong>og</strong>så kunne diskuteres relevanti forhold til et mål om harmoni. Man kanhævde, at en ægte harmoni på et givet plan ikkekan eksistere så længe at der er disharmoni påandre planer af det samme system. Er besætningenderfor disharmonisk indrettet, har den økol<strong>og</strong>iskebedrift ikke opfyldt sit mål om at være enharmonisk bedrift. Harmonien opnås i overensstemmelsemed "naturlig begrænsning", f.eks. atareal <strong>og</strong> antal af dyr passer sammen. Udviklingenindenfor besætningen sker ligeledes med en hastighed,hvor positive <strong>og</strong> negative virkninger afeksempelvis en avlsstrategi kan erkendes <strong>og</strong> påvirkesi en anden <strong>og</strong> mere positiv retning.Valgfrihed. "Naturlig adfærd" er i det ovenståendefremhævet som efterstræbelsesværdig indenforden økol<strong>og</strong>iske besætning. En naturlig adfærd kanfinde sted under forhold med færrest mulige restriktioner.Valgfrihed kan således <strong>og</strong>så karakteriseressom et fundamentalt element af dyrevelfærdeni en bedrift, der som sit mål har en stræbenefter naturlighed. Valgfrihed kan forstås som dyrenesmulighed for at vælge at æde, drikke, læggesig, bevæge sig, undvige <strong>ved</strong> konfrontationer, foretagehudpleje <strong>og</strong> leve i overensstemmelse medde behov, der måtte opstå i øvrigt.137
I naturen vil der være en meget lav grad af valgfrihedi situationer med sult, tørst eller andre "naturskabtekatastrofer". Denne situation vil ikkekunne opstå i den økol<strong>og</strong>iske besætning i forlængelseaf driftslederens ("kulturens") stadige bestræbelsepå at øve omsorg, som ovenfor beskrevet.Omsorg forstås i denne forbindelse som viljen<strong>og</strong> evnen til at opbygge et robust system, somtillader en høj grad af valgfrihed for det enkeltedyr.Natur <strong>og</strong> kultur kan siges at stå overfor hinanden.De kan der<strong>ved</strong> opfattes som om de stod i et modsætningsforholdtil hinanden. Omvendt kan dethævdes, at de indlejres i hinanden i den praktiskeindretning af et produktionssystem <strong>og</strong> valgene,som foretages i besætningen: det er driftslederensopgave at føre en bestræbelse på naturlighed ud ipraksis (hvor<strong>ved</strong> "hensyn til naturlig adfærd" gørestil en del af kulturen). Samtidig vil der til stadighedudvikles ny praksis, begrænsninger <strong>og</strong> mulighederi et samspil mellem kulturen <strong>og</strong> den omgivendenatur.I det ovenstående har vi fremhævet en rækkeegenskaber, kvaliteter eller elementer, som kan sesi relation til målene <strong>ved</strong>rørende dyrevelfærd i denøkol<strong>og</strong>iske besætning: omsorg, harmoni, naturlighed<strong>og</strong> valgfrihed (sammendrages i boks 8.1).Disse 4 elementer stemmer overens med målenefor økol<strong>og</strong>isk landbrug <strong>og</strong> er centrale udtryk foren opfattelse af dyrenes velfærd. De bør yderligereudforskes, belyses <strong>og</strong> konkretiseres. Her<strong>ved</strong>forventes de at kunne vejlede til konkrete tiltag <strong>og</strong>handlinger i den enkelte økol<strong>og</strong>iske besætning <strong>og</strong>indenfor driftsformen. Det kan ikke forventes, aten sådan proces på n<strong>og</strong>et tidspunkt afsluttes. Bevidsthedenom problemstillingen <strong>og</strong> bestræbelsenpå at sammenflette teori <strong>og</strong> praksis må til stadighedvære under udvikling.Naturlighed • Ønske om et landbrug i samspil med naturen• Reducere forbrug af fossile brændstoffer,emballage <strong>og</strong> undgå forurening• "At bevare jordens naturlige frugtbarhed"Omsorg • Landmanden træffer valg, skal arbejde ijordbruget, udvikle alsidige menneskeligeegenskaber <strong>og</strong> "gøre alt hvad der er muligtfor at sikre, at alle levende organismer …bliver forbundsfæller".Harmoni • Søgen efter harmoni på bedriftsniveau• Harmoni mellem alle levende organismer(forbundsfæller)• Harmoni mellem driftsgrene• Harmoni med omgivelserneValgfrihed • Alle valg skal tages, således at de passertil den økol<strong>og</strong>iske produktionsmetode påbedriften• Fremme muligheden for naturlig adfærd,herunder naturlige bevægelsesmønstre<strong>og</strong> behov.• Der skal tages hensyn til alle dyr i overensstemmelsemed deres individuellesituation• Intet dyr må udsættes for lidelse• Ønske om harmoniske omgivelser• Harmoni i det enkelte dyr: stabilitet <strong>og</strong>ingen voldsomme udsving mht ydelse,sundhedstilstand eller andre ytringer• Tilpasning• Indført i økol<strong>og</strong>isk praksis: udeophold,løsdrift, fodring ad libitum, adgang tilstrøet leje så alle dyr kan ligge nedsamtidigt.Boks 8.1Sammendrag af argumenter for at inddrage de fire begreber "naturlighed", "omsorg","harmoni" <strong>og</strong> "valgfrihed" som centrale i en forståelse af mål for dyrevelfærd i økol<strong>og</strong>iskebesætninger. Der henvises til kapitel 9 for en udbygning <strong>og</strong> yderligere begrundelse for atarbejde med disse begreber.138
8.3 Regler, lovgivning <strong>og</strong> kontrolSom det fremgår af kapitel 2 <strong>og</strong> 3 fremkom deroplysninger i n<strong>og</strong>le af interviewene, hvor reglernetilsyneladende var medvirkende til at forårsagenedsat velfærd hos dyr i økol<strong>og</strong>iske besætninger,blandt andet <strong>ved</strong> at fratage landmændene handlemulighederi forhold til syge dyr. Det er naturligvisabsolut uacceptabelt. Lovgivningen – i formaf regelsættet - må ikke stå i vejen for handlinger,der fremmer dyrs velfærd. I kapitel 4 diskuteresreglerne, <strong>og</strong> det fremhæves at der ikke er n<strong>og</strong>lerestriktioner på handlinger, der kan betragtes somafhjælpende indgriben i en kritisk situation. Detskal blot tydeligt fremgå af l<strong>og</strong>bøger, hvorledesman har handlet. Der skal sendes dispensationsansøgningind til plantedirektoratet, men man kanikke være nødt til at vente med at handle indtilman har fået svar, hvis det drejer sig om en krisesituation.N<strong>og</strong>le af de interviewede landmændhavde oplevet, at det havde taget ger eller end<strong>og</strong>måneder før de havde fået svar på en dispensationsansøgning.N<strong>og</strong>le af de ople<strong>ved</strong>e episoder kansåledes være resultater af misfortolkninger. Reglernebør i forlængelse heraf formuleres på enmåde, så de ikke kan misforstås eller misfortolkes.Det skal sikres, at reglerne er formuleret således,at ingen kan være i tvivl om, at hensynet til detenkelte dyr kan tilsidesættes af generelle påbudeller forbud i tilfælde af konkrete kritiske situationeri besætningen (f.eks. sygdomsudbrud). Enegentlig indberetningspligt hindrer på ingen mådetiltag i specielle situationer, når tiltagene er berettigede<strong>og</strong> velovervejede.8.3.1 Konkrete områder, hvor der erpeget på behov for stillingtagen iforhold til regler, lovgivning <strong>og</strong>kontrolHo<strong>ved</strong>konklusionen i forhold til diskussionen omhvorvidt reglerne opfylder deres formål er, atreglerne – anvendt hensigtsmæssigt - er relevante,brugbare <strong>og</strong> ikke indeholder n<strong>og</strong>le forudsigeligerisici i forhold til dyrenes velfærd. De giver ikken<strong>og</strong>en garanti for god velfærd; det sikres gennemlandmandens anvendelse af systemet <strong>og</strong> dennesdaglige handlinger. Det bør i forbindelse medhver enkelt regel stå klart, at mulighed for athandle for at afhjælpe en kritisk situation til hveren tid bør være åben. Sammenhængen mellemmål <strong>og</strong> regler bør til hver en tid kunne udledes, <strong>og</strong><strong>ved</strong> fortolkning af regler eller tvivl om hvorledesde skal forstås, må den enkelte fortolker opfordrestil at gå tilbage <strong>og</strong> læse reglerne med baggrund iden grundlæggende målsætning.1) Reglen om at kalve skal på græs fra 3-måneders alderen gav tydeligvis anledning tiln<strong>og</strong>le misfortolkninger, som kunne have problematiske<strong>og</strong> alvorlige konsekvenser for kalvenestrivsel <strong>og</strong> opvækst. Det bør specificeresat i tilfælde af dokumenterbare sygdomsudbrud(inklusiv optræk eller subklinisk forekommende)hos enkeltdyr eller flokke bør dernaturligvis iværksættes den indsats, som ernødvendig for at afhjælpe de dyrevelfærdsmæssigefølger af dette udbrud. En tilladelseer ikke nødvendig, under forudsætningaf, at man har dokumentation i form af en diagnose(diskuteret i kapitel 5).2) Reglen <strong>ved</strong>rørende gruppeopstaldning af kalve(senest i EU-reglerne) kan, som det diskuteresi kapitel 5, give anledning til at kalvenepatter på hinanden, hvilket må betegnes somuhensigtsmæssigt. Der er d<strong>og</strong> muligheder forat begrænse det f.eks. <strong>ved</strong> opsætning af narresutter,anvendelse af pattespand <strong>og</strong> ammetanter.Det påpeges, at <strong>ved</strong> et smitsomt sygdomsudbrudbør man kunne holde kalvene adskilten periode. Det samme gælder ko-kalv samværi det første døgn efter kælvning. Begrænsningaf forekomst af eksempelvis paratuberkulose<strong>og</strong> salmonella-infektion kan kunløses <strong>ved</strong> systematisk adskillelse mellem ko <strong>og</strong>kalv umiddelbart efter fødslen, samt evt. mellemkalve indbyrdes.3) Reglerne <strong>ved</strong>rørende daglig motion, strøetleje, sommergræsning, fodring <strong>og</strong> opstaldninggiver ikke anledning til yderligere lovmæssigespecificeringer. Kvier, der er udsat for fluestik-yverbetændelsegennem sommeren, kan139
normalt tages på stald i den kritiske periode<strong>og</strong> alligevel opnå at græsse mindst 150 dage.4) Det bør specificeres at hensynet til reglernealdrig må medføre at n<strong>og</strong>et dyr lider, eller aten uhensigtsmæssig situation for et dyr elleren besætning ikke kan afhjælpes. Det skal gøresklart, at det langsigtede mål med en givenregel er at stimulere til at lignenede situationerikke opstår. Skulle den imidlertid opstå – hvilketkan være tilfældet især i overgangsperioder– skal der til hver en tid kunne handles hurtigt<strong>og</strong> hensigtsmæssigt.5) Der eksisterer i forlængelse af ovenstående etklart behov for at udvikle retningslinier foropstilling af handlingsplaner. Som et relevantredskab til vurdering af en besætnings velfærdsmæssigestatus bør nævnes systematiskevelfærdsvurderinger, der bør udvikles til brug iøkol<strong>og</strong>iske besætninger. De elementer, som ernævnt i afsnit 8.2, bør inddrages i dette.6) Den eksisterende regel <strong>ved</strong>r. muligheden forat lave handlingsplaner bør integreres i praksisomkring den økol<strong>og</strong>iske besætning. En merekontinuert dial<strong>og</strong> bør i den forbindelse etableresmellem de kontroludøvende myndigheder<strong>og</strong> landbrugets rådgivere (dyrlæger <strong>og</strong> konsulenter),blandt andet med henblik på at findeen for alle parter tilfredsstillende ramme forudformning af handlingsplaner.7) Det eksisterende dilemma i dyreværnslovgivningen– at man først kan gribe ind når det ergået galt – bør tages op til drøftelse i forholdtil handlingsplaner for økol<strong>og</strong>iske besætninger.Der bør gives retningslinier for hvornår det erberettiget <strong>og</strong> rimeligt at gribe ind i eller forudsigeen kritisk situation.8) Som diskuteret i kapitel 7, eksisterer der enbetydelig grad af uklarhed om anvendelse afforskellige stoffer til sygdomsbehandling <strong>og</strong> tilen vis grad <strong>og</strong>så med hensyn til forebyggelse.Helt konkret kan nævnes elektrolytblandinger,sårbehandlingsmidler, desinfektionsmidler <strong>og</strong>præparater til forebyggelse <strong>og</strong> behandling afn<strong>og</strong>le stofskiftebetingede sygdomme (mælkefeber<strong>og</strong> ketose).9) Som det <strong>og</strong>så fremhæves i kapitel 7, er behandlingaf syge dyr fortsat et område medgrå-zoner, som kan have uheldige konsekvenser.Det gælder specielt behandling med såkaldte"alternative produkter". Der må stimulerestil at man opnår enighed om ansvarsområder<strong>og</strong> ansvarlighed i forbindelse med behandlinger,således at der aldrig opstår handlingslammelseeller usikkerhed med hensyn tilindgriben. Dette bør især tages op i tilknytningtil den nye EU-lovgivning.Det bør afslutningsvis fremhæves, at ovennævntebeskrivelse af regler <strong>og</strong> lovgivning udelukkendeafspejler de interview <strong>og</strong> diskussioner, der harværet i eskpertgruppen. Med hensyn til en mereuddybende beskrivelse henvises til Analyse af detøkol<strong>og</strong>iske regelsæt <strong>ved</strong>r. husdyrsundhed <strong>og</strong> husdyrvelfærd(Anonym, 2000).8.4 RådgivningDer kan med baggrund i de gennemførte interviews<strong>og</strong>så påpeges en række konkrete områder,hvor der er behov for rådgivning <strong>og</strong> udvikling afsamarbejdet mellem rådgivere – <strong>og</strong>så indbyrdes –<strong>og</strong> de økol<strong>og</strong>iske landmænd. I det efterfølgendevil disse områder kort blive ridset op. I det afsluttendeafsnit (8.5) vil ansvar for at komme videre<strong>og</strong> ansvar for den faglige dial<strong>og</strong> blive diskuteret.8.4.1 Konkrete områder i den økol<strong>og</strong>iskebesætning, hvor der er pegetpå behov for rådgivningI interviewene med de økol<strong>og</strong>iske landmænd blevpåpeget områder, hvor de konkret havde stået <strong>og</strong>manglet hjælp eller hvor de ønskede hjælp i formaf rådgivning <strong>og</strong> dial<strong>og</strong> om sundhedsmæssigeaspekter i bedriften:1) Indretning af kalvehold, specielt med hensyntil græsningsperioden <strong>og</strong> gruppeopstaldning.Det blev påpeget, at der var behov for "konstruktivrådgivning" om, hvorledes man kunnegribe situationen an. Det var ikke relevantblot at få medhold i at situationen var vanskelig.Det var heller ikke relevant at modtage rådom medicinsk forebyggelse.2) Parasithåndtering <strong>og</strong> overvågning af kvier pågræs, indretning af græsningsstrategier.3) Ombygning <strong>og</strong> sundhedsmæssige aspekter,f.eks. klovpleje, adfærdsmæssige forhold <strong>ved</strong>140
indretning af stald (f.eks. hensigtsmæssig placeringaf vandings- <strong>og</strong> foderfaciliteter i forholdtil at skabe mindst mulig tumult), <strong>og</strong> enkeltestaldafsnit, f.eks. kælvningsafdeling (indretning<strong>og</strong> placering i forhold til de øvrige afsnit).4) Paratuberkulose: håndtering <strong>og</strong> tilpasning iforhold til de økol<strong>og</strong>iske regler; overvågning<strong>og</strong> bekæmpelse.5) Håndtering af ammetanter.6) Avlsplanlægning <strong>og</strong> avlsstrategier (diskuteres ikapitel 6). Avlsstrategier bør gennemdrøftes iforbindelse med omlægning. Der bør etablereset tværfagligt samarbejde, hvor man f.eks. kantage højde for indretning af staldsystemer underanvendelse af forskellige racer eller krydsningsbesætninger.7) Samarbejde om alternative behandlingsformer.8) Overgangsperioder i besætningen i det daglige,især goldning <strong>og</strong> kælvning.9) Fokus bør naturligvis være særlig rettet mod atundgå sygdom <strong>og</strong> dermed behandling. I forlængelseaf punkt 8) <strong>og</strong> 9) i afsnit 8.4.1 kandet d<strong>og</strong> fremhæves, at der er behov for diskussionaf kritisk <strong>og</strong> dyrevelfærdsmæssig forsvarligbehandling af enkeltdyr, således at deikke lider <strong>og</strong> at man samtidig minimerer forbrugetaf medicin. Det kan være vejledning iudsætningspolitik, udvikling af systematiskepr<strong>og</strong>noser, kritisk vurdering af behov for behandling<strong>og</strong> samarbejde om ikke-medicinskebehandlinger.8.4.2 Planlægning af omlægning afbesætningenOmlægningen blev beskrevet som potentielt forbundetmed "tumult". Besætningen blev mereeller mindre "hægtet på" en omlægningsplan, <strong>og</strong>omlægningen kom blot til at omfatte eventuelletekniske detaljer omkring staldindretning samtindretning af foderplaner efter tilstedeværendefodermidler. Det blev betragtet som særdelesoverfladisk <strong>og</strong> uhensigtsmæssigt. Flere dyrlægerforesl<strong>og</strong> i den forbindelse, at man la<strong>ved</strong>e en "omlægningsplan"for besætningen, således at omlægningenskete trinvist i besætningen, ligesom denskete i marken.En af de interviewede dyrlæger, som <strong>og</strong>så fornemmedeet stort behov for at inddrage sundhedsfagligeperspektiver i selve omlægningen,foresl<strong>og</strong>, at man søgte at løse sundhedsmæssigeproblemer i besætningen inden selve omlægningen.Begrundelsen for dette var, at det er uheldigt,hvis en besætning starter med at levere økol<strong>og</strong>iskmælk <strong>og</strong> samtidig havde voldsomme sundhedsmæssigeproblemer. For det første er det uacceptabelti forhold til forbrugerne, <strong>og</strong> for det andet erdet dyrt.En af landmændene, som greb denne idé, kunneforestille sig at lægge besætningen om over en treårsperiode <strong>og</strong> så lægge køerne om et år, kviernedet næste <strong>og</strong> kalvene til sidst. Ifølge de nyesteEU-regler er omlægningsperioden på 24 månederfor hele bedriften, hvilket giver gode mulighederfor grundig planlægning.Essensen i disse ideer er, at man fremover tagerfat i den enkelte besætning forud for omlægning<strong>og</strong> lader den "holdningsmæssige" <strong>og</strong> "praktiske"omlægning starte forud for den "tekniske, regelorienteredeomlægning". Dial<strong>og</strong>en omkring besætningenpåbegyndes med andre ord samtidigmed dial<strong>og</strong>en omkring markerne. Såfremt der eromfattende sundhedsmæssige problemer i besætningen,er der muligheder for at lave en individueltagen-hånd-om-problemet-plan med efterfølgendeopfølgning for denne besætning. Dermed erder håb om, at situationen er forbedret på dettidspunkt, hvor besætningen skal omlægges <strong>og</strong>levere økol<strong>og</strong>isk mælk. Set i lyset af de diskussioner,der har været i de gennemførte interviews,må et videre arbejde med tanker <strong>ved</strong>rørende "omlægningsplanfor besætningen/trinvis omlægningaf besætningen" stærkt anbefales.8.4.3 Tilpasning <strong>og</strong> indretning af nyestaldsystemerI afsnits 8.2 kom vi med et oplæg til elementereller kvaliteter indenfor dyrevelfærdsbegrebet,som har særlig værdi i en økol<strong>og</strong>isk orienterettankegang (naturlighed, omsorg, harmoni <strong>og</strong> valg-141
frihed). Der kom desuden mange interviewudsagn<strong>ved</strong>rørende ombygninger <strong>og</strong> nybygninger <strong>ved</strong>omlægning <strong>og</strong> i økol<strong>og</strong>iske besætninger. I forlængelseheraf må der peges på et stort behov for atvurdere, rådgive om <strong>og</strong> foretage ændringer i staldindretningertil alle dyregrupper på en måde, somer i overensstemmelse med de fremhæ<strong>ved</strong>e dyrevelfærdsmæssigekvaliteter.I det efterfølgende afsnit <strong>ved</strong>rørende forskningsbehovpeger vi på behov for udvikling af et velfærdsvurderingssystem,som er særligt egnet tildanske, økol<strong>og</strong>iske besætninger. Dette velfærdsvurderingssystembør naturligvis helt eller delvistkunne indgå i rådgivningen i besætningerne, <strong>og</strong>netop <strong>og</strong>så være i stand til at vurdere hvorvidtnaturlighed, valgfrihed, omsorg <strong>og</strong> harmoni indgåri staldsystemerne <strong>og</strong> dyrenes færden i dissesystemer.8.4.4 Efteruddannelse <strong>og</strong> samarbejdeBehovet for rådgivning i en økol<strong>og</strong>isk kontekstbeskrives både i kapitel 3 <strong>og</strong> 6 (samt diskuteres ikapitel 2). I kapitel 4 beskrives rådgivningsmulighedermed udgangspunkt i forskellige faglige discipliner.Der er store muligheder <strong>og</strong> et megetstort behov for at udvikle rådgivningen indenfordet økol<strong>og</strong>iske husdyrhold, specielt hvad angårreelt samarbejde mellem rådgivere. Ved reelt samarbejdeforstås her, at der bliver gjort en alvorligindsats for at løse problemer, tage udfordringerop, indrette bedriften <strong>og</strong> tænke fremad på en måde,som inddrager alle relevante dele af bedriften.Udfordringerne består væsentligst i at kombinerefagområder <strong>og</strong> tage rollen som rådgiver på denenkelte gårds præmisser alvorligt, samt at arbejdesystematisk (f.eks. til stadighed at tage udgangspunkti hvorledes situationen har udviklet sig sidensidste status). Bestræber man sig ærligt på attage disse udfordringer op, formodes det, at der<strong>og</strong>så vil kunne opstå en betydelig grad af nytænkning<strong>og</strong> individuelle løsninger. Det kræver en dial<strong>og</strong>om rådgivning, som fører til en fælles forståelseaf, hvad produktet af rådgivningen er værd.Den enkelte rådgiver skal udgøre et kvalificeretfaglige modspil til landmanden, som skal føre "degode råd" ud i praksis <strong>og</strong> dirigere retningen afrådgivningen med baggrund i bevidstheden omegne mål.En rådgivning, som tager udgangspunkt i de økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmål, stiller store krav til kvalificeretefteruddannelse <strong>og</strong> opbygning, udnyttelse<strong>og</strong> systematisering af erfaringer hos de rådgivere,som skal gennemføre denne rådgivning. Dette kanvidere føre til en diskussion om en fundamentalændring i rådgivningsstrukturen, således at "videnom økol<strong>og</strong>i" samles hos enkelte eller i grupper,som opbygger viden om dette felt.Forskellige dilemmaer eksisterer. Med hensyn tildyrlægerne er det absolut en fordel at have enrådgiver, som interesserer sig for det system, manarbejder med – i denne diskussion den økol<strong>og</strong>iskeproduktionsmetode. Samtidig kan det være enfordel at have den samme person til at komme ibesætningen, som f.eks. en almindeligt praktiserendedyrlæge gør det i n<strong>og</strong>le praksis. Den jævnligekontakt giver grobund for en stadig – om endn<strong>og</strong>et ustruktureret – opfølgning, som kan motiverebåde dyrlæge <strong>og</strong> landmand til at tage hinanden<strong>og</strong> kommunikationen alvorligt.8.5 Forskning <strong>og</strong> uddannelseDisse emner er tæt forbundet med emnerne, somer nævnt under "rådgivning". Det drejer sig omfelter, hvor viden tilsyneladende enten er mangelfuldeller dårligt formidlet til enten landmænd,rådgivere eller alle disse grupper:- Kalve: flokhåndtering såvel med hensyn tiladfærd som infektioner, med særlig vægt påophold i ude-systemer samt dybstrøelsessystemer.- Alternative systemer til kvæg, f.eks. nye staldsystemer,der f.eks. integrerer ude- <strong>og</strong> indeopholdi højere grad.- Sammenhænge mellem produktionssygdommehos malkekvæg under 100 % økol<strong>og</strong>iskfodring.- Valg af race <strong>og</strong> avlsplaner <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk drift;udvikling af det såkaldte "Ø-indeks". Avlsstrategierbør i det hele taget udforskes, herunderi et tværfagligt samarbejde, som inddrager142
konsekvenser af forskellige strategier - f.eks.krydsningsrotation – for staldindretning.- Alternativ behandling. Vurdering af behandlingsvirkning,sygdomsforståelse, muligheder,samarbejde <strong>og</strong> ansvar <strong>ved</strong>rørende behandlinger.- Parasithåndtering, græsningsstrategier <strong>og</strong>overvågning af kvier på græs, introduktion afkvier i kobestanden.- Udvikling <strong>og</strong> implementering af sundhedspr<strong>og</strong>nosersom tager hensyn til muligheder <strong>og</strong>begrænsninger i økol<strong>og</strong>isk drift.8.6 ReferencerAnonym, 2000. Analyse af det økol<strong>og</strong>iske regelsæt <strong>ved</strong>r. husdyrsundhed <strong>og</strong> husdyrvelfærd til Det økol<strong>og</strong>iskeFødevareråd af Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug.143
144
9 Er husdyrvelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrugn<strong>og</strong>et særligt?Hugo Fjelsted Alrøe 1 , Mette Vaarst 2 <strong>og</strong> Erik Steen Kristensen 11Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug2Afdeling for Husdyrsundhed <strong>og</strong> Velfærd, Danmarks JordbrugForskningDer foregår løbende både praktisk udvikling <strong>og</strong>teoretisk refleksion i relation til husdyrvelfærd.Endvidere evalueres <strong>og</strong> ændres reglerne omkringhusdyrvelfærd løbende, både i Danmark <strong>og</strong> i EU.Formålet med nærværende kapitel er at diskuterebegrebet husdyrvelfærd i forbindelse med princippernei det økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Det sker medudgangspunkt i spørgsmålet: er der, ud over degældende regler, særlige værdimæssige, etiske,videnskabelige eller reguleringsmæssige forhold,der influerer på hvordan dyrevelfærd opfattes iøkol<strong>og</strong>isk jordbrug, set i forhold til det øvrigejordbrug? Eller med andre ord: kan de nuværendeforskelle i regler, <strong>og</strong> i opfattelsen af dyrevelfærd,begrundes i mere grundliggende forhold i økol<strong>og</strong>iskjordbrug? Og i så fald: i hvilken retning pegerdisse forhold med hensyn til den fremtidige udvikling<strong>og</strong> regulering af økol<strong>og</strong>isk jordbrug? Ogendvidere: hvad indebærer det hvis økol<strong>og</strong>iskhusdyrhold giver dårligere velfærd, set ud fra enmere traditionel opfattelse af dyrevelfærd?Kapitel 8 i denne rapport giver en opsummeringaf de opfattelser af dyrevelfærd der kom til udtryki vidensyntesearbejdet, <strong>og</strong> en oversigt over devæsentligste elementer: naturlighed, omsorg, harmoni<strong>og</strong> valgfrihed. Som opfølgning på kapitel 8<strong>og</strong> de øvrige kapitler i rapporten skal der i dettekapitel tages fat på den grundlæggende diskussionaf husdyrvelfærd i forbindelse med princippernefor økol<strong>og</strong>isk jordbrug.9.1 Principperne i økol<strong>og</strong>iskjordbrugDer er i økol<strong>og</strong>isk jordbrug en række principper<strong>og</strong> målsætninger af betydning for dyrevelfærd (seboks 1). Derudover er det en grundlæggende opfattelsei den økol<strong>og</strong>iske bevægelse at mennesketer en integreret del af naturen. De økol<strong>og</strong>iskepionerer fokuserede på sundhed <strong>og</strong> på årsagerne tilsundhed, frem for at fokusere på sygdom, <strong>og</strong> detførte dem til den opfattelse, at sundhed <strong>ved</strong>røreret udelt kredsløb gennem jord, plante, dyr <strong>og</strong>menneske, tilbage til jorden, osv. (Woodward et al.,1996; Alrøe, 1999). Udgangspunktet for at se pådyrevelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrug er derfor dennekredsløbsopfattelse af jordbruget <strong>og</strong> af samspilletmellem menneske <strong>og</strong> natur generelt. Husdyrene eret element i dette sampil, <strong>og</strong> ofte et vigtigt element.Som følge af dette udgangspunkt, <strong>og</strong> denbrede opfattelse af sundhed, er det et grundlæggendeprincip i økol<strong>og</strong>isk jordbrug at forebyggefrem for at helbrede sygdom. Og derfor er f.eks.forebyggende medicinering ikke tilladt ifølge degældende regler.145
Boks 1:Hvad er økol<strong>og</strong>isk jordbrug?Økol<strong>og</strong>isk jordbrug adskiller sig fra konventionelt jordbrug <strong>ved</strong>, at driften skal leve op til en målsætningom <strong>og</strong>så at tage hensyn til f.eks. miljø, natur <strong>og</strong> husdyrvelfærd. Målsætningen er fastlagt af den økol<strong>og</strong>iskebevægelse <strong>og</strong> opfyldelse af målsætningen blev oprindeligt sikret gennem egen regulering. Deøkol<strong>og</strong>iske foreninger i Norden har tilsluttet sig følgende beskrivelse af økol<strong>og</strong>isk jordbrug:Med økol<strong>og</strong>isk jordbrug forstås et selvbærende <strong>og</strong> <strong>ved</strong>varende agro-økosystem i god balance. Systemetbaseres mest muligt på lokale <strong>og</strong> fornyelige ressourcer. Økol<strong>og</strong>isk jordbrug bygger på et helhedssyn,som omfatter de økol<strong>og</strong>iske, økonomiske <strong>og</strong> sociale sider i jordbrugsproduktionen både i lokalt <strong>og</strong> iglobalt perspektiv. I det økol<strong>og</strong>iske jordbrug betragtes naturen således som en helhed med sin egenværdi, <strong>og</strong> mennesket har et moralsk ansvar for at drive jordbruget således, at kulturlandskabet udgør enpositiv del af naturen.Denne meget overordnede målsætning er bl.a. uddybet i avlsgrundlaget for Landsforeningen for Økol<strong>og</strong>iskJordbrug (LØJ), der angiver følgende målsætninger for det økol<strong>og</strong>iske jordbrug.• Arbejde så meget som muligt i lukkede stofkredsløb <strong>og</strong> benytte stedlige ressourcer• Bevare jordens naturlige frugtbarhed• Undgå alle former for forurening, som måtte hidrøre fra jordbrugsmæssig praksis• Fremme en dyrkningsmæssig praksis, som tager størst muligt hensyn til miljø <strong>og</strong> natur• Producere fødevarer af optimal ernæringsmæssig kvalitet.• Reducere jordbrugets forbrug af ikke-fornybare ressourcer, herunder fossile brændstoffer, til et minimum• Arbejde hen imod, at byernes <strong>og</strong> fødevareindustriens affaldsprodukter opnår en kvalitet, så de kangenbruges som gødningsmidler i jordbruget• Give alle husdyr gode forhold, der er i overensstemmelse med deres naturlige adfærd <strong>og</strong> behov• Gøre alt, hvad der er muligt, for at sikre, at alle levende organismer lige fra mikroorganismer til planter<strong>og</strong> dyr, som jordbrugeren arbejder med, bliver forbundsfæller(Fødevareministeriet, 1999)Den næstsidste målsætning i boks 1, målsætningenom at "give alle husdyr gode forhold, der er ioverensstemmelse med deres naturlige adfærd <strong>og</strong>behov", <strong>ved</strong>rører direkte husdyrenes velfærd. Menhelhedssynet, hvor mennesket sammen med husdyreneer dele af jordbrugssystemet, er lige såcentralt for en forståelse af de økol<strong>og</strong>iske princippersbetydning for husdyrvelfærden. Det er idette lys at man kan forstå den sidste målsætning iboks 1, der taler om at alle levende organismerskal være jordbrugerens "forbundsfæller".Sådanne generelle målsætninger kan være retningsgivendefor diskussionen om husdyrvelfærd iøkol<strong>og</strong>isk jordbrug, men de giver ikke et tilstrækkeligtgrundlag for udvikling <strong>og</strong> regulering. Der erbehov for et mere fyldestgørende grundlag fordyrevelfærd der er udarbejdet med udgangspunkt iden økol<strong>og</strong>iske tankegang. På en nylig afholdteuropæisk workshop blev det således konkluderetat det er er vigtigt at udforme et sammenhængendegrundlag <strong>og</strong> en filosofisk definition på dyrevelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug (Thamsborg et al. 2000).9.2 Forskellige opfattelser afhusdyrvelfærdHistorisk set har der været forskellige tilgange tilbegrebet husdyrvelfærd blandt henholdsvis filosoffer<strong>og</strong> forskere. Husdyrforskerne har ho<strong>ved</strong>sageligtarbejdet hen imod at gøre husdyrvelfærd tilen videnskabelig, målbar størrelse, mens filosoffernehar arbejdet med husdyrvelfærd som etnormativt begreb, der <strong>ved</strong>rører vores etiske forholdtil andre levende <strong>og</strong> følende væsner (Fraser,1999). Der har d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så indenfor begge grupperværet forskellige opfattelser <strong>og</strong> definitioner afhusdyrvelfærd, <strong>og</strong> i de senere år har der været146
meget arbejde på tværs af grupperne. I det følgendevil både den etiske <strong>og</strong> den videnskabeligetilgang blive inddraget som grundlag for en diskussionaf opfattelsen af husdyrvelfærd i økol<strong>og</strong>iskjordbrug.Begrebet husdyrvelfærd, som det bruges <strong>og</strong> forstås idagligspr<strong>og</strong>et, er et værdiladet begreb (Rollin,1996). Det er ifølge David Fraser (1999:182-3) et"vurderingsbegreb" på linje med fødevarekvalitet<strong>og</strong> naturkvalitet. Det betyder, at der nødvendigvisindgår et "bedre eller værre" i begrebet husdyrvelfærdi modsætning til beskrivende begreber, somf.eks. "antal mastitistilfælde per 100 køer", der kanbruges uafhængigt af en vurdering af om det erbedre eller værre i forhold til dyrenes velfærd. Etvurderingsbegreb som husdyrvelfærd kan omfattemange variable, der kan studeres videnskabeligt<strong>og</strong> objektivt. Men beslutninger om hvilke variableder skal undersøges, <strong>og</strong> om hvordan de kan fortolkesi form af velfærd, involverer værdidommeom hvad der betragtes som bedre eller værre fordyrenes livskvalitet (Tannenbaum, 1991:1368).Valget af variable indgår i en definition <strong>og</strong> operationaliseringaf begrebet husdyrvelfærd, mens dendel af fortolkningen <strong>og</strong> afvejningen af de undersøgtevariable, der ikke er direkte videnskabeligtfunderet, kan indlejres i en praksis for vurderingaf velfærd (Simonsen, 1996).Husdyrvelfærd er imidlertid ikke blot et værdiladetbegreb, det kan <strong>og</strong>så betragtes som et normativtbegreb, idet forskningen i husdyrvelfærd udspringeraf et udbredt ønske om at tage etiskehensyn til husdyrene. Og de værdidomme derindgår i vurderingen af husdyrvelfærd, spillerderfor <strong>og</strong>så sammen med mere generelle etiskeovervejelser omkring husdyrbruget. Ud fra dettesyn på husdyrvelfærd er det klart at værdier uundgåeligtspiller en rolle, <strong>og</strong> at videnskabelige undersøgelserikke alene kan besvare de etiske spørgsmålomkring husdyrbrug. Spørgsmålet er så omde værdier der indgår i økol<strong>og</strong>isk jordbrug, <strong>og</strong>såspiller ind i opfattelsen af husdyrvelfærd. Og igivet fald på hvilken måde.9.2.1 Husdyrvelfærd i DanmarkEn god introduktion til mange aspekter af husdyrvelfærdi Danmark kan findes i "Etik, velfærd<strong>og</strong> adfærd i husdyrbruget" (Borgaard et al., 1999).Som det <strong>og</strong>så fremgår af denne b<strong>og</strong>, er der ikken<strong>og</strong>en entydig opfattelse af husdyrvelfærd i jordbruget.I kapitel 12 "Definition af begreber" stårder:Dyrevelfærd - Ingen definition er blevet anerkendt.Forfatterens [Henrik B. Simonsen] egen definition er:Dyrevelfærd består af dyrenes positive <strong>og</strong> negative oplevelser.Væsentlige negative oplevelser er smerte, frygt <strong>og</strong>frustration. Og væsentlige positive oplevelser er glæde,leg <strong>og</strong> tilfredsstillede forventninger. …Den danske dyreværnslov af 1991 giver et genereltlovgrundlag for hvordan dyr skal behandles. §1 <strong>og</strong> 2 lyder:§ 1. Dyr skal behandles forsvarligt <strong>og</strong> beskyttes bedstmuligt mod smerte, lidelse, angst, varigt men <strong>og</strong> væsentligulempe.§ 2. Enhver, der holder dyr, skal sørge for, at de behandlesomsorgsfuldt, herunder at de huses, fodres,vandes <strong>og</strong> passes under hensyntagen til deres fysiol<strong>og</strong>iske,adfærdsmæssige <strong>og</strong> sundhedsmæssige behov i overensstemmelsemed anerkendte praktiske <strong>og</strong> videnskabeligeerfaringer.Husdyrforskningens tilgang til husdyrvelfærd iDanmark er f.eks. beskrevet i rapporten "Husdyrvelfærd<strong>og</strong> husdyrproduktion" (Forskningssekretariatet,1995). I rapportens indledning beskrivesudviklingen af intensive produktionssystemer ihusdyrbruget kort, <strong>og</strong> det betones at:Både i forhold til dyreværnsloven <strong>og</strong> ud fra et genereltetisk livssyn er det nødvendigt at der tages øget hensyntil husdyrenes velfærd.Rapporten giver derefter en definition af, hvadder forstås <strong>ved</strong> dyrevelfærd, <strong>og</strong> hvorledes begrebernebehandles forskningsmæssigt:147
Dyrs velfærdsoplevelse eller livskvalitet kan defineressom summen af de positive <strong>og</strong> negative oplevelser, somdyret udsættes for i sit livsforløb (Simonsen 1990).Velfærd bygger altså på dyrenes oplevelse af forskelligesituationer, hvilket gør det umuligt eksakt at måle begrebetvelfærd. Vi må d<strong>og</strong> gå ud fra, at faktorer somsmerte, sygdom, konfliktadfærd, unormal adfærd <strong>og</strong>kronisk stress giver dyret en negativ oplevelse. Omvendtvil dyret opleve det som positivt at få tilfredsstillet sinebehov for hvile, søvn, føde, yngelpleje, hudpleje. Dyrsadfærd, adfærdsændringer, stressreaktioner, fysiol<strong>og</strong>iskeændringer <strong>og</strong> sundhed kan observeres <strong>og</strong> måles objektivt.Det må derfor være de væsentligste elementer i envelfærdsvurdering - enkeltvis eller bedre i kombination.Dyrs velfærd i et givet miljø kan altså bedst vurderesud fra objektive mål af deres reaktioner. Derimod erdet et etisk spørgsmål at vurdere hvilken grad af velfærdder er acceptabel eller ikke acceptabel for husdyr.Dyrevelfærd er her i første omgang knyttet tildyrenes livskvalitet, <strong>og</strong> denne forstås derpå somsummen af positive <strong>og</strong> negative oplevelser. Menda oplevelser ikke kan måles direkte, vurderesdyrenes velfærd i stedet ud fra hvad der kan måles:adfærd <strong>og</strong> fysiol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> kliniske tilstande. Manbør være opmærksom på, at der i denne vurderingindgår værdidomme om hvad der er relevant atmåle på, <strong>og</strong> om hvad der er bedre eller værre iforhold til dyrenes velfærd, i det der måles. Der ersåledes ikke tale om, at værdier kun spiller en rollei form af en etisk vurdering på grundlag af et iøvrigt objektivt mål for velfærd. Værdier spiller<strong>og</strong>så ind i de vurderinger, der indgår i velfærdsmålet.C.C. Krohn skriver i samme rapport (Forskningssekretariatet,1995:42):God husdyrvelfærd vil sige, at dyrene kan tilpasse sig detilbudte produktionsforhold med færrest mulige ændringer ideres naturlige adfærd, uden stress <strong>og</strong> andre uheldige fysiol<strong>og</strong>iskereaktioner, <strong>og</strong> med en lav sygdomsfrekvens.Her kommer tilpasningsevne <strong>og</strong> ændringer i forholdtil den naturlige adfærd ind som centralebegreber.9.2.2 Den internationale diskussion afdyrevelfærdDe tilgange til dyrevelfærd der kommer til udtryk ide ovenfor nævnte definitioner indgår <strong>og</strong>så i deninternationale videnskabelige diskussion af dyrevelfærd.Fraser et al. (1997) beskriver tre forskelligevidenskabelige tilgange til dyrevelfærd, der alleudspringer af en egentlig etisk hensyntagen tildyrenes livskvalitet. De tre tilgange tager udgangspunkti henholdsvis: dyrenes oplevelser (feelings),dyrenes biol<strong>og</strong>iske funktion, <strong>og</strong> dyrenes iboendenatur.At tage udgangspunkt i dyrenes positive <strong>og</strong> negativeoplevelser er led i en lang historisk etisk tradition,der bl.a. rummer den klassiske nytteetik ellerutilitarisme fra Jeremy Bentham <strong>og</strong> frem (se f.eks.Fraser & Duncan, 1998). Denne tilgang fremføresbl.a. af Ian Duncan (1996) <strong>og</strong> Peter Sandøe (Sandøeet al., 1997, Sandøe et al. 1999).Andre, som f.eks. Donald Broom (1996:23), læggervægt på dyrenes tilstand med hensyn til deresforsøg på at tilpasse sig (cope with) deres omgivelser.Denne tilstand kan vise sig i form af fysiol<strong>og</strong>iske<strong>og</strong> adfærdsmæssige forandringer, der antagesat være forbundet med følelser eller oplevelser.Bernard E. Rollin fremfører at velfærd ikke alenebetyder kontrol af smerte <strong>og</strong> lidelse, men <strong>og</strong>såindebærer hensyn til dyrenes nedar<strong>ved</strong>e natur,eller telos, som han kalder det med et begreb hentetfra den Aristoteliske etik (Rollin, 1996:10; Fraser,1999:176-77). Hensynet til dyrenes natur indebærerifølge Rollin at dyrene skal have mulighedfor at udfolde deres naturlige adfærdsformer, somf.eks. leg, naturlige bevægelsesformer <strong>og</strong> socialeomgangsformer.Fraser et al. (1997:199-201) foreslår en begrebsligmodel, der integrerer de tre ovenfor nævnte tilgangetil dyrevelfærd (figur 1). Modellen beskriverde væsentlige aspekter af dyrenes livskvalitet somudtryk for forholdet mellem dyrets natur, dvs. de"tilpasninger" der er erhvervet gennem den evolutionærehistorie <strong>og</strong> senere domesticering <strong>og</strong> avl,<strong>og</strong> de betingelser eller "udfordringer" det udsættesfor i dets nuværende omgivelser. Der vil oftest148
være en manglende overensstemmelse mellemdyrets natur (cirkel A) <strong>og</strong> de betingelser det gives iproduktionssystemerne (cirkel B), <strong>og</strong> figur 1 viserhvorledes dette misforhold kan give anledning tiltre forskellige typer af velfærdsproblemer, repræsenteret<strong>ved</strong> områderne 1, 2 <strong>og</strong> 3.Cirkel A:“Tilpasninger” i dyrets naturCirkel B:“Udfordringer” i de givne betingelser1 3 2Figur 9.1Begrebslig model for tre typer velfærdsproblemer der kan opstå, når de tilpasninger derligger i dyrets natur (cirkel A), ikke stemmer overens med de udfordringer som det stillesover for i form af de betingelser det udsættes for (cirkel B). Område 1 er de tilpasninger idyrets natur der ikke har n<strong>og</strong>en funktion i forhold til de givne betingelser, område 2 er udfordringersom går ud over dyrets tilpasninger, <strong>og</strong> område 3 er udfordringer der modsvaresmere eller mindre af dyrets natur (figur efter Fraser et al., 1997:200).Område 1 repræsenterer de dele af dyrets tilpasninger,der ikke har n<strong>og</strong>en funktion i forhold tilde givne betingelser. Her kan velfærdsproblemeroptræde i forhold til dyrenes behov <strong>og</strong> i forholdtil udfoldelse af naturlig adfærd. Jensen & Toates(1993:162) definerer et behov som en tilstand der,hvis den ikke tilgodeses, vil forårsage lidelse fordyret, som viser sig i form af adfærdsforstyrrelser,øget risiko for sygdomme, eller hormonale ændringerder indikerer stress. Dyrets adfærdsmæssige<strong>og</strong> fysiol<strong>og</strong>iske behov kommer altså til udtrykselvom de ikke modsvares af omgivelserne. Etfysiol<strong>og</strong>isk behov kan f.eks. være indtag af føde<strong>og</strong> vand. Adfærdsmæssige behov der ikke opfyldes,som f.eks. kalves suttebehov <strong>og</strong> søers redebygningsbehov,kan <strong>og</strong>så give anledning til ubehag,<strong>og</strong> vise sig i form af unormal <strong>og</strong> stereotypadfærd. Naturlig adfærd omfatter derudover <strong>og</strong>såadfærd der ikke kommer til udtryk, hvis omgivelserneikke giver mulighed for det. Manglende mulighedfor udfoldelse af naturlig adfærd kan såledesudgøre et velfærdsproblem i form af fraværetaf de positive oplevelser, der er forbundet medadfærden.Område 2 repræsenterer betingelser i produktionssystemetder ligger udenfor hvad dyret er tilpassettil, <strong>og</strong> som det derfor ikke søger at undgå.Sådanne misforhold kan give sig udslag i problemermed dyrenes biol<strong>og</strong>iske funktion, såsom respirationssygdommepga. luftforurening i stalde,mavesår pga. mangel på struktur i foderet, mv.Men misforhold af denne type opleves som sagtikke nødvendigvis af dyret før sygdommen opstår,<strong>og</strong> viser sig dermed ikke i første omgang iform af ændret adfærd.149
Endelig repræsenterer område 3 overensstemmelsermellem dyrets natur <strong>og</strong> de givne betingelser,hvor de udfordringer dyret udsættes for til en visgrad modsvares af dets tilpasningsevne. Her erder mulighed for positiv livskvalitet hvor dyretudfolder sin naturlige adfærd, idet "negative oplevelser"kan indgå som et led i den naturlige adfærdsreaktioner <strong>og</strong> læring. Men der kan <strong>og</strong>så opståvelfærdsproblemer her, når dyret nærmer siggrænserne for sin tilpasningsevne <strong>og</strong> derfor ikkelængere kan afhjælpe de negative oplevelser gennemadfærden. Det betyder i første omgang at denegative oplevelser i sig selv kan være et velfærdsproblem.Og i anden omgang kan de ændringer iden biol<strong>og</strong>iske funktion, der er forbundet med atgrænsen for tilpasning er nået, nedsætte velfærden.Ved siden af den videnskabelige diskussion afdyrevelfærd findes der <strong>og</strong>så en bredere diskussionaf hvilken rolle værdier <strong>og</strong> etik spiller i forhold tilet videnskabeligt begreb om dyrevelfærd. Deovenfor citerede <strong>og</strong> beskrevne definitioner afdyrevelfærd har det tilfælles, at de fokuserer på detenkelte dyrs livskvalitet, <strong>og</strong> det hænger sammenmed ønsket om videnskabelighed. Donald Broomskriver således at:Det første kriterium for en brugbar videnskabelig definitionaf velfærd er, at den må henvise til et træk <strong>ved</strong>det enkelte dyr snarere end til n<strong>og</strong>et der gives til dyretaf mennesker.Det afgørende er ikke hvad vi gør eller mener,men hvordan dyret har det. I denne videnskabeligetilgang til dyrevelfærd tilstræbes det således atgøre definitionen af dyrevelfærd objektiv <strong>og</strong> uafhængigaf menneskers opfattelse. Og dette gøresbl.a. <strong>ved</strong> at begrænse det, som begrebet henvisertil, til det enkelte dyr (eller en gruppe af dyr) <strong>og</strong>dermed til n<strong>og</strong>et, der kan betragtes som uafhængigtaf menneskers opfattelse. Broom anførersåledes i samme artikel at det er muligt at lave enobjektiv videnskabelig sammenligning af f.eks.transportmetoder uden at inddrage etik eller værdier,<strong>og</strong> at etikken kun kommer ind i den førstekonstatering af et muligt problem <strong>ved</strong> transporten<strong>og</strong> i form af etiske beslutninger, der træffes pågrundlag af de videnskabelige resultater.Imod denne opfattelse af dyrevelfærd som n<strong>og</strong>et,der kan fastlægges videnskabeligt, taler f.eks. Rollin,der anfører at:… det som tæller som værd at tage hensyn til hos dyrer ikke kun hvad videnskaben finder frem til, menhvad samfundet finder af betydning.Et af de eksempler som Rollin giver, er at dyrssmerte har været ignoreret af videnskaben igennemdet meste af det tyvende århundrede, fordidyrs rolle <strong>og</strong> værdi i samfundet var altovervejendeøkonomisk. En egentlig etisk hensyntagen til husdyrud fra hensyn til dyrenes livskvalitet er såledesn<strong>og</strong>et der først er blevet et udbredt fænomen fra1970'erne <strong>og</strong> frem (Nash, 1989:137).9.2.3 Sammenfatning af de væsentligstebegrebslige forskelleSom udgangspunkt for diskussionen nedenfor afdyrevelfærd i et økol<strong>og</strong>isk perspektiv skal de væsentligstebegrebslige forskelle ridses op her. Sompointeret af Jensen <strong>og</strong> Sandøe (1997) er det vigtigtat skelne mellem:A: vurdering af husdyrvelfærd der, hvis den er gyldig,kan fortælle os hvor godt dyr har det i forskelligemiljøer, <strong>og</strong>B: den etiske beslutning om hvor godt dyrene børhave det.Endvidere skal A <strong>og</strong> B her skelnes fra:C: definering <strong>og</strong> operationalisering af dyrevelfærd, der eren forudsætning for vurdering af dyrevelfærd(A), <strong>og</strong>D: løsning af dyrevelfærdsproblemer, der indebærer etbredere systemisk perspektiv for praksis <strong>og</strong>forskning.Både C <strong>og</strong> D indebærer <strong>og</strong>så værdidomme <strong>og</strong>etiske overvejelser. Den fastlæggelse af begrebetdyrevelfærd der er nødvendig for at kunne foretageen videnskabelig vurdering, indebærer såledesat der træffes en række valg om hvilke variable derskal indgå, <strong>og</strong> hvordan disse skal fortolkes i formaf velfærd. Og disse valg er ikke givet alene ud fravidenskabelige fakta. Tilsvarende er de metoder<strong>og</strong> udviklingsveje der kan overvejes som løsningerpå dyrevelfærdsproblemer, heller ikke givet alene150
ud fra den tilgængelige videnskabelige viden – derer forskellige måder at nå et vist mål for velfærden.Det foregående afsnit behandler ho<strong>ved</strong>sageligtdefineringen af dyrevelfærd (C), <strong>og</strong> de vigtigsteforskelle i denne forbindelse er ridset op nedenfor,med udgangspunkt i Fraser et al. (1997) <strong>og</strong>Fraser (1999). Der skelnes mellem tre væsentligetilgange til en begrebsliggørelse af dyrevelfærd:1: dyrene skal "have det godt" (feel well), svarendetil begreberne oplevelse, følelse, interesse <strong>og</strong>præference2: dyrene skal fungere godt (function well), svarendetil begreberne behov <strong>og</strong> klinisk sundhed3: dyrene skal føre et naturlig liv igennem udvikling<strong>og</strong> brug af deres naturlige tilpasninger, svarendetil begreberne "dyrets natur" <strong>og</strong> telos.Jensen <strong>og</strong> Sandøe (1997) skelner under tilgang 1ydermere mellem:1a: velfærd som tilfredsstillelse af præferencer, hvorde omgivelser der foretrækkes frem for andre,resulterer i højere velfærd - det betyder at velfærdsmålaltid er relative eller sammenlignende1b: velfærd som lyst (hedonisme), hvor velfærd erbehagelig oplevelse (feelings) <strong>og</strong> fravær afubehagelig oplevelse - det betyder at der iprincippet, hvis vi kan måle oplevelser på enmåde så de kan lægges sammen, kan gives etabsolut mål for velfærd hvormed forbedringerkan måles.Og under tilgang 3 er det relevant i forhold tiløkol<strong>og</strong>isk jordbrug at skelne mellem:3a: dyrenes nuværende genetiske natur, som dener fremkommet gennem både evolution, domesticering,avl <strong>og</strong> bioteknol<strong>og</strong>i - <strong>og</strong> somfortsat ændres3b: dyrenes "naturlighed", som et udtryk for ihvor høj grad, hvor hurtigt, <strong>og</strong> på hvilkenmåde dyrene er ændret fra de naturlige stamformergennem avl <strong>og</strong> bioteknol<strong>og</strong>iske metoder.9.3 Dyrevelfærd i et økol<strong>og</strong>iskperspektivEr der nu n<strong>og</strong>et særligt <strong>ved</strong> økol<strong>og</strong>isk jordbrugsopfattelse af dyrevelfærd på n<strong>og</strong>le af de ovenforanførte punkter? Selve vurderingen af husdyrvelfærd(A), givet en definition af dyrevelfærd, erikke anderledes for dyr i økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Denetiske beslutning (B) om hvor godt dyrene børhave det, kan derimod udgøre et særligt forhold iøkol<strong>og</strong>isk jordbrug. Øget dyrevelfærd kan såledesvære en af de certificerede "indre kvaliteter" derindgår i forbrugernes valg af økol<strong>og</strong>iske produkter,<strong>ved</strong> siden af f.eks. hensyn til natur <strong>og</strong> miljø.Dette er helt parallelt til forbrugernes valg af kvalitetsmærketsvine- <strong>og</strong> oksekød, der garanterersærlige hensyn til dyrenes velfærd. Den etiskebeslutning kan naturligvis <strong>og</strong>så være en samfundsbeslutningom at fremme bestemte produktionssystemer,fordi de menes at give mere dyrevelfærd.9.3.1 Defineringen af dyrevelfærdDefineringen af dyrevelfærd (C) er et vanskeligerepunkt, hvor økol<strong>og</strong>isk jordbrugs principper muligviskan pege hen mod en særlig opfattelse.Økol<strong>og</strong>isk jordbrug lægger vægt på at inddrage <strong>og</strong>bruge naturlige processer, sådan som det f.eks.kommer til udtryk i kredsløbstankegangen <strong>og</strong> ibeskrivelsen som et selvbærende agro-økosystem(se boks 1). Ud fra dette <strong>og</strong> ud fra målsætningenom at give husdyrene "gode forhold, der er ioverensstemmelse med deres naturlige adfærd <strong>og</strong>behov", er der en særlig forbindelse til dyrevelfærdsom det at føre et naturligt liv (3). I forbindelsemed figur 1 kan det forstås som dette, at der erstørst mulig overensstemmelse mellem dyrenesgenetiske natur (3a) <strong>og</strong> de betingelser de gives. Ogda husdyrenes naturlige adfærd nævnes eksplicit iden økol<strong>og</strong>iske målsætning ser det ud til, at man iøkol<strong>og</strong>isk jordbrug ikke opfatter dyrevelfærd sombegrænset til opfyldelsen af dyrenes fysiol<strong>og</strong>iske<strong>og</strong> adfærdsmæssige behov (2), men <strong>og</strong>så inkludererde positive oplevelser (1) der er forbundetmed muligheden for udfoldelse af naturlig adfærdi bredere forstand.151
Dette er i modstrid med den opfattelse, at det kuner lidelser eller negative oplevelser som følge afbegrænsninger i adfærden, der er af betydning forvelfærden (som f.eks. i Jensen & Toates,1993:177). Denne opfattelse bygger på et fokus påsygdom der står i modsætning til den økol<strong>og</strong>iskebevægelses fokus på sundhed (se afsnit 9.1). Ogdette fokus på lidelser <strong>og</strong> negative oplevelser erigen forbundet med de valg der foretages, nårbegrebet dyrevelfærd skal operationaliseres forskningsmæssigt.Det vil sige valget <strong>og</strong> vægtningen afde objektive mål for udfoldelse <strong>og</strong> forandringer iadfærden, <strong>og</strong> for den fysiol<strong>og</strong>iske <strong>og</strong> kliniske tilstand(jævnfør afsnit 9.2.1).Givet en bred definition (C) af dyrevelfærd, derikke er begrænset til dyrenes funktion (2), kanman have det etiske synspunkt (B), at dyrenesvelfærd ikke bør være begrænset til at dyrene skalhave et liv hvor deres behov er opfyldt, men atdyrene bør have et rigere liv hvor de har mulighedfor at udfolde en større del af deres naturlige adfærdi form af f.eks. leg <strong>og</strong> social adfærd. Det er idenne sammenhæng at man kan forstå den vægtder lægges på ideen om naturlighed i økol<strong>og</strong>iskjordbrug, sådan som den f.eks. er udmøntet ikrav om adgang til udearealer <strong>og</strong> græsningsarealer.Denne bredere tilgang til dyrevelfærd er naturligvisikke begrænset til økol<strong>og</strong>isk jordbrug, denfinder <strong>og</strong>så udtryk i dele af det øvrige jordbrugsom f.eks. i produktionen af frilandsgrise. Og denøkol<strong>og</strong>iske praksis udviser <strong>og</strong>så en række kompromiseri forhold til udfoldelsen af naturlig adfærd.Man kan f.eks. nævne den udbredte brug afinseminering <strong>og</strong> adskillelsen af kalven fra koen ien tidlig alder (se kapitel 5, Vaarst et al., 2000).En bredere forståelse af dyrevelfærd kan <strong>og</strong>såudgøre en del af forklaringen på folks modviljemod en industrialiseret storproduktion af svin <strong>og</strong>fjerkræ, selv om produktionssystemerne i øvrigtlever op til normer for dyrevelfærd begrundet idyrenes behov <strong>og</strong> klinisk sundhed (se <strong>og</strong>så Simonsen,1996). I det økol<strong>og</strong>iske jordbrugs systemiskeperspektiv er forbrugerens opfattelse afdyrevelfærd (i det omfang den er kendt) en vigtigfaktor; <strong>og</strong>så selv om den ikke umiddelbart ladersig indpasse i den gældende videnskabelige forståelseaf dyrevelfærd. Men en sådan modsætningmellem den videnskabelige <strong>og</strong> den folkelige opfattelseer naturligvis <strong>og</strong>så en udfordring til videnskaben,hvad enten modsætningen skal løses gennemformidling eller gennem fornyet refleksionaf de videnskabelige begreber.Opfattelsen af dyrevelfærd som det at føre etnaturligt liv (3) er ikke nødvendigvis i modstridmed en velfærdsdefinition der baserer sig på livskvaliteti form af dyrenes oplevelser eller interesser(1). Den kan således være helt i overensstemmelsemed velfærd som tilfredsstillelse af præferencer(1a), i det omfang dyrene faktisk foretrækkersystemer med mulighed for udfoldelse af naturligadfærd. I denne tilgang til dyrevelfærd kander således <strong>og</strong>så indgå begreber som valgfrihed,som en måde at tage hensyn til, at dyrene har individuelle<strong>og</strong> skiftende præferencer som vi ikkekan kende fuldt ud (se f.eks. Munksgaard & Jensen,1996). Dyrenes præferencer er d<strong>og</strong> ikke altidtil gavn i forhold til deres behov <strong>og</strong> sundhed; dyrenekan f.eks. foretrække et foder der ikke modsvarerderes behov, hvis de tilbydes frit valg mellemforskellige fodertyper (jævnfør område 2 ifigur 1, hvor dyret udsættes for "udfordringer" isystemet som ikke er i overensstemmelse meddets natur).Der kan derimod muligvis være en modstillingmellem velfærd som et naturligt liv (3) <strong>og</strong> somsummen af positive <strong>og</strong> negative oplevelser (1b),idet et liv med en rig udfoldelse af naturlig adfærdikke nødvendigvis har en større sum af hedonistiskvelfærd end et liv med mindre udfoldelse.Hvis dyrene f.eks. foretrækker at udfolde en naturligkampadfærd, kan dette medføre mange lidelser.Dette spørgsmål skal d<strong>og</strong> tages med detforbehold, at oplevelser jo ikke kan måles direkte<strong>og</strong> at der ikke er givet n<strong>og</strong>en metode til at summereglæde <strong>og</strong> smerte (jævnfør diskussionen ovenfor).Men det fjerner ikke den åbenbare konfliktder ligger i, at en forøgelse af dyrenes mulighederfor udfoldelse af naturlig adfærd (3) kan give problemermed velfærden i form af dyrenes fysiol<strong>og</strong>iskebehov <strong>og</strong> kliniske sundhed (2). Som beskreveti kapitel 5 er der f.eks. konstateret problemermed hensyn til sygdom <strong>og</strong> beskyttelse mod vind<strong>og</strong> vejr, i forbindelse med reglen om at økol<strong>og</strong>iske152
kalve skal ud på græs fra 3-måneders alderen(Vaarst et al., 2000).En bredere opfattelse af dyrevelfærd med merevægt på naturlig adfærd indebærer således <strong>og</strong>så atbegrebet omsorg får større betydning. "Omsorg" eret udtryk for menneskets ansvar for velfærden forde dyr der er underlagt menneskers formål(jævnfør §2 i dyreværnsloven; Fraser, 1999). Nårman giver dyrene mulighed for mere naturlig adfærd,i produktionssystemer hvor regulering <strong>og</strong>styring i højere grad er overladt til de naturligeprocesser, vil tilsyn <strong>og</strong> kontrol med dyrene ofteblive besværliggjort (se <strong>og</strong>så kapitel 8, Vaarst &Kristensen, 2000).Spørgsmålet om dyrenes "naturlighed", eller mangelpå samme, som udtryk for i hvor høj grad dehar ændret sig i forhold til de naturlige stamformer(3b), kan <strong>og</strong>så være et centralt spørgsmål iøkol<strong>og</strong>isk jordbrugs forhold til dyrevelfærd - isærmed hensyn til den hastighed <strong>og</strong> de avlsteknikker<strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>ier, med hvilke dyrenes natur <strong>og</strong> genetikforandres. I denne sammenhæng er det relevantat inddrage spørgsmålet om dyrenes integritet,der kan ses som et begreb om dyrenes sundhed,der går ud over det kliniske begreb om sundhedsom fravær af sygdom (Simonsen, 1999:62). Begrebetintegritet kan ses som forbundet med denopfattelse, at man skal være forsigtig med at ændrei dyrenes natur, især med hurtige <strong>og</strong> drastiskeændringer, fordi konsekvenserne for deres velfærdkan være særdeles vanskelige at forudse (Sandøe etal., 1996:119-20). Begrebet integritet kan såledesbåde bruges i forhold til indgreb i det enkelte dyrsanatomi (f.eks. afhorning, kastration), fysiol<strong>og</strong>i(f.eks. brug af hormoner) <strong>og</strong> udvikling (f.eks. bioteknol<strong>og</strong>i),<strong>og</strong> i forhold til ændringer i dyrenesgenetiske natur gennem avlsteknikker <strong>og</strong> genteknol<strong>og</strong>i.Som et radikalt eksempel i forbindelse med naturlighed<strong>og</strong> integritet beskriver Sandøe et al. (1999:321-22) en eksperimentel linie af blinde høns, derbåde gav bedre produktionsresultater <strong>og</strong> betydeligtfærre velfærdsproblemer end seende høns,målt ud fra de normale standarder i dyrevelfærdsforskningen.Mange vil mene at der er et dyrevelfærdsproblemi at fremavle blinde høns, ellerblinde grise, selv om dette problem ikke kan konstateresmed de normale standarder for dyrevelfærd,<strong>og</strong> i denne sammenhæng kan integritet væreet brugbart begreb.9.3.2 Løsning af dyrevelfærdsproblemerMed eksemplet om blinde høns in mente skal detsidste spørgsmål stilles: er der med hensyn til løsningenaf dyrevelfærdsproblemer (D) særlige forholdi det økol<strong>og</strong>iske jordbrug? Økol<strong>og</strong>isk jordbrugserklærede helhedssyn betyder, at løsningenaf problemer med dyrenes velfærd <strong>og</strong> de etiskeovervejelser heri nødvendigvis må diskuteres medudgangspunkt i et meget bredt perspektiv, hvorhele jordbrugssystemet tages i betragtning. Detteer illustreret i figur 2, der viser samspillet mellemdyrevelfærd på individniveau <strong>og</strong> et systemisk perspektivpå jordbruget, med angivelse af n<strong>og</strong>levæsentlige elementer i hvert perspektiv. På individniveauvises dyrevelfærd som forholdet mellemdyrets natur <strong>og</strong> de betingelser det udsættes for(jævnfør figur 1), <strong>og</strong> i det systemiske perspektivindgår dyrenes natur, bedriftens struktur, <strong>og</strong> produktions-<strong>og</strong> forbrugssystemets struktur.153
Jordbrugssystemdyrenes “natur”(avl <strong>og</strong> reproduktion)bedriftens struktur(driftssystem <strong>og</strong> -ledelse)produktions- <strong>og</strong> forbrugssystemetsstruktur(prismekanismer <strong>og</strong> forbrugernesønsker <strong>og</strong> forestillinger)Individdyrenes velfærd somforholdet mellem deresnatur <strong>og</strong>de betingelser de gives idriftssystemetFigur 9.2 Samspillet mellem dyrevelfærd på individniveau <strong>og</strong> et systemisk perspektiv på jordbrugetDyrevelfærdsproblemer kan således søges løstenten på det individuelle niveau, eller gennemændringer i jordbrugssystemet. Hvis dyrevelfærdsproblemernesøges løst på det individuelleniveau, uden at inddrage et større perspektiv, såmå øget velfærd frembringes gennem ændringerindenfor det givne produktionssystem, med dehusdyr der nu engang er i systemet. Det kan f.eks.være ændringer i driftsrutiner <strong>og</strong> pasning, <strong>og</strong> indgrebi dyrene som f.eks. afhorning <strong>og</strong> næbtrimning.Det systemiske perspektiv fremstiller derudoveren række andre tilgange til at løse velfærdsproblemer.I det foregående er der lagt vægt påhvordan det enkelte dyrs velfærd afhænger afforholdet mellem dets natur <strong>og</strong> de betingelser detgives. Disse betingelser er i høj grad givet i formaf driftssystemet. Valg af driftssystem <strong>og</strong> produktionsstrategier således en vigtig løsningsmodel tilløsning <strong>og</strong> forebyggelse af velfærdsproblemer(Enevoldsen & Gröhn, 1996), selvom driftsledelsen<strong>og</strong> pasningen af dyrene, som tidligere nævnt,<strong>og</strong>så spiller en central rolle for den dyrevelfærdder findes i et givet system.Men i det systemiske perspektiv spiller dyrenesnatur, som ovenfor nævnt, <strong>og</strong>så en væsentlig rolle,idet den avl der danner grundlag for produktionen,omformer dyrenes natur. I forholdet mellemdet individuelle dyrs natur <strong>og</strong> de betingelser detudsættes for, er dyrets "natur", som et produkt afavl, således et væsentlig spørgsmål i løsningen afvelfærdsproblemer. Dette er blevet meget tydeligti forbindelse med den forsatte udvikling af teknol<strong>og</strong>iskemetoder i avlen, herunder brugen af genteknol<strong>og</strong>iskemetoder. Men <strong>og</strong>så i mere traditionelmålstyret avl kan avlen frembringe dyr, hvis natur<strong>og</strong> konstitution er af afgørende betydning forderes velfærd. Dette er f.eks. veldokumenteret iforbindelse med fremavl af slagtekyllinger, hvordyrene i et vist omfang ikke er i stand til at gånormalt (Sandøe et al., 1999); <strong>og</strong> i anvendelsen afhøner til ægproduktion af en afstamning der ikkeer egnet til de økol<strong>og</strong>iske driftssystemer, pga. tendensertil fjerpilning <strong>og</strong> kannibalisme (Sørensen,1996). Avl kan naturligvis <strong>og</strong>så anvendes til atforbedre husdyrvelfærden <strong>ved</strong> at tilpasse dyrene tilde betingelser det gives i produktionssystemet,f.eks. gennem fremavl af pollede racer som alternativtil afhorning.Avlen <strong>og</strong> dyrenes natur er ud fra økol<strong>og</strong>isk jordbrugsperspektiv et vigtigt aspekt i forebyggelse<strong>og</strong> løsning af velfærdsproblemer hos husdyrene.Jævnfør <strong>og</strong>så EU's seneste forordning <strong>ved</strong>rørendeøkol<strong>og</strong>isk husdyrproduktion, hvor der læggesvægt på forebyggelse af velfærdsproblemer gen-154
nem udvælgelse af racer <strong>og</strong> stamdyr (Anonym,1999). Også set i lyset af økol<strong>og</strong>iske jordbrugsselvforståelse som et selvbærende <strong>og</strong> <strong>ved</strong>varendeagro-økosystem (se boks 1), må avl <strong>og</strong> reproduktionaf husdyr, der er egnede til de økol<strong>og</strong>iskedriftssystemer, være et væsentligt spørgsmål fordet økol<strong>og</strong>iske jordbrug.I ovennævnte EU-forordning lægges der <strong>og</strong>såvægt på anvendelsen af opdrætsmetoder <strong>og</strong> driftsformer,der fremmer modstandsdygtighed <strong>og</strong>styrker dyrets naturlige immunforsvar. Endvideregives en række restriktioner på brugen af medicin,herunder forlænget tilbageholdelsestid <strong>og</strong> krav omfornyet omlægning <strong>ved</strong> gentagne behandlinger.Disse restriktioner er ikke begrundet ud fra etindividualistisk perspektiv på dyrenes sundhed <strong>og</strong>velfærd. Tværtimod kan disse regler medføre forringetvelfærd for det enkelte dyr. Sådanne reglerkan kun forstås ud fra et systemisk perspektiv påløsningen af dyrevelfærdsproblemer. I denne forstander disse regler parallelle til restriktionerne påpesticider <strong>og</strong> kunstgødning i den økol<strong>og</strong>iske planteavl.Det økol<strong>og</strong>iske jordbrugs restriktioner på deteknol<strong>og</strong>iske muligheder medfører generelt atproblemer i produktionen skal løses gennem meregrundliggende forandringer af produktionssystemet.Ud fra et systemisk perspektiv er det endvideremuligt at søge løsninger på dyrevelfærdsproblemeri produktions- <strong>og</strong> forbrugssystemet i bredesteforstand, idet driftssystem <strong>og</strong> driftsledelse, fremavlaf produktionsdyr, <strong>og</strong> forholdet mellem forbruger<strong>og</strong> produktionssystem spiller sammen medde individuelle dyrs velfærd på mange leder <strong>og</strong>kanter. I den økol<strong>og</strong>iske ægproduktion giver detf.eks. problemer at forbrugerne i dag har en forestillingom, at økol<strong>og</strong>iske æg skal være brune,mens de racer der har mindst tendens til fjerpilning<strong>og</strong> kannibalisme lægger hvide æg. En ændringaf denne forestilling hos forbrugerne kansåledes medvirke til at løse et dyrevelfærdsproblem.På den anden side kan forbrugernesvilje til at betale mere for animalske produkterder er produceret med større hensyn til dyrenesvelfærd, være en afgørende faktor for udviklingenhen imod større dyrevelfærd i husdyrbruget.9.3.3 Etisk teoriUd over de hidtil nævnte principper <strong>og</strong> målsætningeri økol<strong>og</strong>isk jordbrug er der <strong>og</strong>så antydningeraf en mere grundliggende filosofisk særegenhedmed hensyn til etisk teori. I det økol<strong>og</strong>iskejordbrugs målsætning om at gøre alle levendeorganismer til forbundsfæller ligger der således<strong>og</strong>så en forestilling om at husdyrene sammen medmennesker indgår i et større økol<strong>og</strong>isk eller biotisksamfund (jævnfør Callicott, 1980). En sådansamfundsopfattelse kan danne basis for en mindreindividualistisk <strong>og</strong> mere systemisk etik, en "communitarianethics", baseret på omsorg <strong>og</strong> etiskansvar (Fraser, 1999:179; Midgley, 1983). En systemisketik er særlig relevant for økol<strong>og</strong>isk jordbrugi forhold til begreber som bæredygtighed (ibetydningen funktionel integritet) <strong>og</strong> forsigtighedsprincippet(i samme betydning som det tyskeforlæg "Vorsorge") (Alrøe, 2000; Alrøe & Kristensen,in prep.).Men det systemiske perspektiv på etik kan <strong>og</strong>såvære af betydning i forhold til dyrevelfærd, som etled i udarbejdelsen af et sammenhængende filosofiskgrundlag for dyrevelfærd i økol<strong>og</strong>isk jordbrug.Begrebet harmoni kan således forstås som etbegreb om balance <strong>og</strong> dynamisk ligevægt, der kanbruges både om det individuelle dyr, <strong>og</strong> som udtrykfor et større systems sundhed eller integritet ibred forstand, som f.eks. husdyrflokken, bedriften<strong>og</strong> det økol<strong>og</strong>iske system (jævnfør begrebet "ecosystemhealth", se f.eks. Constanza et al., 1992).En central problemstilling i udarbejdelsen af etsådant filosofisk grundlag, der bygger på både dentraditionelle individualistiske tilgang til etik <strong>og</strong> påen systemisk tilgang, er spørgsmålet om afvejningenmellem hensynet til det enkelte individ <strong>og</strong>hensynet til systemet eller samfundet. Denne afvejningligger implicit i enhver etisk diskussionom dyrevelfærd, men det økol<strong>og</strong>iske jordbrugshelhedssyn gør at det, netop her, er nødvendigt attage spørgsmålet op til kritisk refleksion.155
9.4 KonklusionSom det fremgår af diskussionen i dette kapitel erder en række særlige aspekter i forhold til dyrevelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug. Det gælder først <strong>og</strong>fremmest den etiske beslutning om hvor godtdyrene bør have det, men <strong>og</strong>så i tilknytning hertildefineringen af hvad god dyrevelfærd er. Dyrevelfærdi økol<strong>og</strong>isk jordbrug kan således antages atinkludere mulighederne for udfoldelse af naturligadfærd, herunder adgang til udearealer <strong>og</strong> valgfrihedsom en måde at tage hensyn til dyrenes individuellepræferencer. Større muligheder for naturligadfærd indebærer <strong>og</strong>så at omsorg, som begrebom menneskets ansvar for husdyrene, får en størrebetydning. I den forbindelse bør det nævnes atdetailregulering med hensyn til indretning af staldemm. ikke nødvendigvis sikrer bedre dyrevelfærd,fordi omsorg <strong>og</strong> driftsledelse spiller en afgørenderolle.Dyrenes "naturlighed" eller mangel på samme kan<strong>og</strong>så være et særligt spørgsmål i økol<strong>og</strong>isk jordbrugsforhold til dyrevelfærd, set i tilknytning tilspørgsmålet om dyrenes integritet. I denne sammenhænger avl <strong>og</strong> reproduktion af husdyr, derpasser til de økol<strong>og</strong>iske produktionssystemer, <strong>og</strong>valg af avlsteknikker centrale spørgsmål. Endeligfindes der i økol<strong>og</strong>isk jordbrug en opfattelse afmennesker <strong>og</strong> husdyr som del i et større økol<strong>og</strong>isksystem. Denne opfattelse kan <strong>og</strong>så være afbetydning for dyrevelfærd i form af begrebetharmoni, som et udtryk for systemets bæredygtighed,sundhed <strong>og</strong> integritet i bred forstand. Der erd<strong>og</strong> givetvis forskellige værdier <strong>og</strong> opfattelser afdyrevelfærd <strong>og</strong>så indenfor den økol<strong>og</strong>iske bevægelse.En yderligere afklaring af disse forhold vilimidlertid være et nyttigt redskab i udviklingen aføkol<strong>og</strong>isk jordbrug.Sammenfattende kan man således forestille sig etfremadrettet perspektiv som grundlag for udviklingaf økol<strong>og</strong>isk jordbrug i forhold til dyrevelfærd.Dette perspektiv skal i stedet for mere detailregulering,fokusere på de særlige træk <strong>ved</strong>økol<strong>og</strong>isk jordbrug: Større muligheder for udfoldelseaf dyrenes naturlige adfærd, <strong>og</strong> harmoni ijordbrugssystemets struktur <strong>og</strong> funktion.9.5 ReferencerAlrøe, H.F. (1999) Økol<strong>og</strong>isk jordbrug, natur <strong>og</strong> etik. I: Natur, miljø <strong>og</strong> ressourcer i økol<strong>og</strong>isk jordbrug,(red. H.F. Alrøe <strong>og</strong> C.B. Andreasen). FØJO-rapport nr. 3:9-15. Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>iskJordbrug, Foulum.Alrøe, H.F. (2000) The ethics of responsible acting - a systemic perspective. Presentation at the fifthHumanity and the Cosmos Symposium: Spirituality, Science, Ethics. Brock University, Ontario, 20-22. Jan. 2000.Alrøe, H.F. and Kristensen, E.S. (in prep.) Sustainability and precaution in agriculture. Towards a systemicethic.Anonym (1999) Rådets Forordning nr 1804/1999 af 19. juli 1999. De Europæiske Fællesskabers Tidende222:1-28.Borgaard, D., Giersing, M., Hansen, S.W., Jensen, K.H., Krohn, C.C., Nørgaard-Nielsen, G., Sandøe, P.,Simonsen, H.B., <strong>og</strong> Vestergaard, K.S. (1999) Etik, velfærd <strong>og</strong> adfærd i husdyrbruget. Landbrugsforlaget,Århus.Broom, D.M. (1996) Animal welfare defined in terms of attempts to cope with the environment. ActaAgriculturæ Scandinavia. Section A. Animal Science Suppl. 27:22-28.Callicott, J.B. (1980) Animal liberation. A triangular affair. Environmental Ethics 2:311-338.156
Constanza, R., Norton, B.G., and Haskell, B.D. (eds.) (1992) Ecosystem health. New goals for environmentalmanagement. Island Press, Washington, D.C.Duncan, I.J.H. (1996) Animal welfare defined in terms of feelings. Acta Agriculturæ Scandinavia. SectionA. Animal Science Suppl. 27:29-35.Enevoldsen, C. and Gröhn, Y.T. (1996) A methodol<strong>og</strong>y for assessment of the health-production complexin diary herds to promote welfare. Acta Agriculturæ Scandinavia. Section A. Animal ScienceSuppl. 27:86-90.Forskningssekretariatet (1995) Husdyrvelfærd <strong>og</strong> husdyrproduktion. Landbrugs- <strong>og</strong> Fiskeriministeriet,København.Fraser, D. (1999) Animal ethics and animal welfare science: bridging the two cultures. Applied AnimalBehaviour Science 65:171-189.Fraser, D. and Duncan, I.J.H. (1998) "Pleasures", "pains" and animal welfare: Toward a natural historyof affect. Animal Welfare 7:383-396.Fraser, D., Weary, D.M., Pajor, E.A., and Milligan, B.N. (1997) A scientific conception of animal welfarethat reflects ethical concerns. Animal Welfare 6:187-205.Fødevareministeriet (1999) Aktionsplan II - Økol<strong>og</strong>i i udvikling. Strukturdirektoratet, Ministeriet forFødevarer, Landbrug <strong>og</strong> Fiskeri, København.Jensen, K.K. and Sandøe, P. (1997) Animal welfare: relative or absolute? Applied Animal BehaviourScience 54:33-37.Jensen, P. and Toates, F.M. (1993) Who needs "behavioural needs"? Motivational aspects of the needsof animals. Applied Animal Behaviour Science 37:161-181.Midgley, M. (1983) Animals and why they matter. University of Georgia Press, Athens, USA.Munksgaard, L. and Jensen, M.B. (1996) Acta Agriculturæ Scandinavia. Section A. Animal ScienceSuppl. 27:82-85.Nash, R.F. (1989) The rights of nature. A history of environmental ethics. The University of WisconsinPress, Madison, Wisconsin.Rollin, B.E. (1996) Ideol<strong>og</strong>y, "value-free science", and animal welfare. Acta Agriculturæ Scandinavia.Section A. Animal Science Suppl. 27:5-10.Sandøe, P., Holtug, N., and Simonsen, H.B. (1996) Ethical limits to domestication. Journal of Agriculturaland Environmental Ethics 9(2):114-122.Sandøe, P., Munksgaard, L., Bådsgård, N.P., and Jensen, K.H. (1997) How to manage the managementfactor - assessing animal welfare at the farm level. In: Livestock farming systems. More than foodproduction. Proc. of the 4th int. symp. on livestock farming systems. EAAP Publication No. 89, p.221-230. (Edited by Sørensen, J. T.). Waageningen Pers, Waageningen, The Netherlands.Sandøe, P., Nielsen, B.L., Christensen, L.G., and Sørensen, P. (1999) Staying good while playing God -The ethics of breeding farm animals. Animal Welfare 8:313-328.Simonsen, H.B. (1990) Velfærdsbegrebet. I: "Husdyrets <strong>og</strong> landmandens velfærd i fremtidens teknol<strong>og</strong>iskeproduktionssystemer". ATV-møde, 24.oktober, København, 5 pp.Simonsen, H.B. (1996) Assessment of animal welfare by a holistic approach: behaviour, health and measuredopinion. Acta Agriculturæ Scandinavia. Section A. Animal Science Suppl. 27:91-96.157
Simonsen, H.B. (1999) Vurdering af dyrs velfærd. I: Etik, velfærd <strong>og</strong> adfærd i husdyrbruget, 2. Ed., p.53-64. Landbrugsforlaget, Århus.Sørensen, P. (1996) Avlsmateriale til økol<strong>og</strong>isk fjerkræproduktion. I: Økol<strong>og</strong>isk ægproduktion. SH Beretningnr. 729:81-90, Statens Husdyrbrugsforsøg.Tannenbaum, J. (1991) Ethics and animal welfare: The inextricable connection. J.Am.Vet.Med.Assoc.198(8):1360-1376.Thamsborg, S.M., Hovi, M. and Baars, T. (2000) How to define animal welfare in organic farming? Areport on the animal welfare discussion at the 2nd NAHWOA Workshop. In: Proc. 2 nd workshopin EU-Concerted Action: NAHWOA. Cordoba, Spain, 9-11. Jan. 2000.Vaarst, M., Alban, L., Jensen, M.B., <strong>og</strong> M<strong>og</strong>ensen, L. (2000) <strong>Sundhed</strong> <strong>og</strong> velfærd hos kalve <strong>og</strong> opdræt. I:<strong>Sundhed</strong>, dyrevelfærd <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong> <strong>ved</strong> omlægning til økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion, (red.E.S. Kristensen & S.M. Thamsborg). FØJO-rapport nr. 6. Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug,Foulum.Vaarst, M. <strong>og</strong> Kristensen, E.S. (2000) Muligheder for forbedringer. I: <strong>Sundhed</strong>, dyrevelfærd <strong>og</strong> <strong>medicinanvendelse</strong><strong>ved</strong> omlægning til økol<strong>og</strong>isk mælkeproduktion, (red. E.S. Kristensen & S.M. Thamsborg).FØJO-rapport nr. 6. Forskningscenter for Økol<strong>og</strong>isk Jordbrug, Foulum.Woodward, L., Flemming, D., and V<strong>og</strong>tman, H. (1996) Reflections on the past, outlook for the future.In: Fundamentals of organic agriculture, Proc. of The 11th IFOAM International Scientific Conference,August 11-15, 1996, Vol. 1:259-270. (Edited by Østergaard, T. V.). IFOAM, Copenhagen,Denmark.158