Mindspot Make it your Library - Aarhus Kommunes Biblioteker
Mindspot Make it your Library - Aarhus Kommunes Biblioteker
Mindspot Make it your Library - Aarhus Kommunes Biblioteker
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Mindspot</strong><strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong><strong>Library</strong>Refleksionsrapport fra udviklingsprojektet YOUng
Indhold<strong>Mindspot</strong><strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>Refleksionsrapport fra udviklingsprojektet YOUng© Copyright <strong>Mindspot</strong>, Hovedbiblioteket,Borgerservice og <strong>Biblioteker</strong>, 2009YOUng er støttet af Styrelsen for Bibliotek og Medier,The Bill and Melinda Gates Foundation, Edvard Pedersens Biblioteksfondog FO-Århus.Rapporten er skrevet af Louise Overgaard på baggrund af inputfra Mindkeepere og <strong>Mindspot</strong>tere. Kap<strong>it</strong>let ”Fokus på information”er dog skrevet af Michael Høyer-Nielsen og Louise Overgaardog ”En refleksiv proces med forstyrrelser og selvevaluering”af Michael René Kristiansson og Louise Overgaard.Layout: ITK KommunikationThomas Kallmoes VestergaardTryk: ChronografiskKontakt <strong>Mindspot</strong>: info@mindspot.dkMere information om projekt YOUng: www.aakb.dk/youngMere information om <strong>Mindspot</strong>: www.mindspot.dk5 Indledning7 Bag bogen8 De væsentligste erfaringer10 Projekt YOUng var startskuddet13 <strong>Mindspot</strong> er et univers14 Et spørgsmål om ord17 En samtale med de unge20 Demokrati i praksis22 At være Mindkeeper25 <strong>Mindspot</strong> = <strong>Mindspot</strong>tere29 Biblioteket som producent32 Hjælp til unge innovatører34 At være ung i et hjørne37 Unge som performere40 Spotmobilen rykker ud42 Et virtuelt møde med unge45 Fokus på information48 <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> library50 Vi kan ikke klare os selv53 En refleksiv proces med forstyrrelser og selvevaluering59 Publikationsliste61 L<strong>it</strong>teraturliste
IndledningMed projekt YOUng ønskede vi at gøre biblioteket tilen relevant og interessant medspiller i de unges liv. Viarbejdede på at gøre biblioteket til et talerør for de ungeog deres kultur, til en mulighedsskaber og igangsætter afdialog. Det var og er stadig vores opfattelse, at et ungdomsbibliotekideelt set skal hjælpe med at skabe et heltmenneske, som er fagligt dygtigt, har aktive fr<strong>it</strong>idsinteresser,og som interesserer sig for sin omverden.Undervejs i processen udviklede tilbuddet sig, og voresfokus ændrede sig fra, at vi koncentrerede os om at lave etrelevant fysisk ungdomsbibliotek til, at vi centrerede omat skabe et meningsfyldt bibliotekstilbud for de unge bådefysisk, virtuelt og socialt. Vi tænker således ikke længerepå biblioteket som et fysisk sted, men som et tilbud og enidé, der kan være næsten allestedsnærværende. Vi fokusererpå de forskellige services, der er relevante for de unge,og vi forsøger at arbejde med elementer, der giver meningfor de unge i deres begrebsverden, i deres fr<strong>it</strong>idsliv og skoleliv.Vi ønsker, at biblioteket fokuserer mere på vidensproduktionog selvformidling end på at stille til rådighed.Fra projektets start var brugerinddragelse et grundlæggendevilkår. Denne brugerinddragelse skabte vi ved kontinuerligtat føre en samtale med de unge om biblioteket.Vi førte samtaler på forskellige måder og niveauer: Noglesom aktiv<strong>it</strong>eter, andre som iagttagelser, nogle som dialogerog atter andre som workshops. Nogle samtaler vardybdegående, andre var overfladiske, men fælles for demvar, at de gav væsentlige input til, hvordan et århusianskungdomsbibliotek skal være.Brugerinddragelsen, samtalen og de unges behov forat være aktive og formidle sig selv anser vi for at være gældendebåde for biblioteker og for andre kulturinst<strong>it</strong>utioner,som ønsker at henvende sig til unge. Udfordringen er densamme: Hvordan sikrer vi kontinuerligt et relevant tilbudfor de unge? Svaret er simpelt: De unge skal inddrages iskabelsen af ungdomstilbuddet. Udfordringen er at findeud af, hvordan de unge kan inddrages uden at skabediskrepans mellem indhold og udformning og mellemtrad<strong>it</strong>ion og fremtid.Vi håber, at denne rapport kan give jer læsere input til,hvordan I kan bruge samtalen med de unge til at skabe etrelevant kulturtilbud med og for unge.Louise OvergaardÅrhus, 12. februar 2009<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 5
De væsentligste erfaringerBiblioteket bør være en aktiv og alsidig aktør gennemhele brugerens liv! Biblioteket bør understøtte vidensproduktionog skabe relationer mellem brugerne og mellembrugerne og biblioteket. Det er ikke tilstrækkeligt at stillematerialer til rådighed.Tag udfordringer op, prøv nyt, tænk stort og indgå i overraskendesammenhænge! Tænk ud over rammerne, ogtænk biblioteket som en idé og ikke som et sted, for stedetgiver begrænsninger, mens biblioteket som idé skabermuligheder.Vi skal sætte brugeren i centrum! Biblioteket skal gå aktivtind i at give de unge oplevelser, for ellers får biblioteketikke interesserede unge brugere, som bruger biblioteketaf lyst og ikke af pligt. Vi skal kunne rumme og motiverederes interesser og selvudfoldelse.Involvér unge i det daglige arbejde og i udviklingsarbejdet!De er i øjenhøjde med andre unge og kan skabe en godkommunikation mellem inst<strong>it</strong>utionen og de unge. Derforgiver det et bedre resultat.Forsøg ikke at være ung med de unge! De voksne, der indgåri tilbuddet, skal respektere og interessere sig for ungeog sikre, at de unge får indtryk af dette.Bibliotekaren skal være klar til at påtage sig nye roller! Forat kunne samarbejde med unge om udviklingsarbejde ogfor at skabe et relevant bredspektret bibliotekstilbud, somhar fokus på de unge og har de unges interesser i centrum,skal bibliotekaren kunne agere på mange forskelligemåder og i mange forskellige fora.Mix forskellige mennesker, personligheder og faggrupper!Det kan give et bredere perspektiv, større inspiration ogudfordringer samt et bedre resultat i den sidste ende.Vær opsøgende og tag springet ud, hvor de unge er!Hvorfor skal brugerne komme til os, når vi kan komme tildem? Vi skal rykke ud til dem, når de har behovet, og hvorde har behovet. Det kan f.eks. være ved at skabe et miljø ide netværk, hvor de unge i forvejen er.Skab netværk! Et godt, stort og frugtbart netværk er utroligtgivende: Det letter og kvalificerer arbejdet, fordi deropnås adgang til andre kompetencer. Husk, at det skaberbåde netværk og PR, hvis biblioteket er synligt uden forbiblioteket.Skab et miljø, som tiltaler de unge! Der skal både væreblomster og ledninger, stemning og teknik, hyggeoaserog hightech udstyr. Når der udvikles og etableres rum forunge på eller uden for biblioteket, skal der være fokus påindretning og placering af rummet samt på, hvad tilbuddetskal indeholde. Hvis der skal være daglige aktiv<strong>it</strong>eter, derrækker ud over hygge, så skal det nøje indtænkes i bådeplacering og indretning af rummet.Undervisning i informationssøgning skal ikke værekedeligt! De unge mener, at de selv er i stand til at findeden information, de skal bruge – og det mener mangeaf deres lærere også. Hvis biblioteket skal være en aktivpartner i skolearbejde og opgaveløsning, så skal biblioteketud på skolen, og bibliotekarerne skal kunne matche deundervisningskompetencer, som de unge ellers møder iskole-og uddannelsessystemet.Arrangér specifikke og utrad<strong>it</strong>ionelle arrangementer, somhenvender sig til specifikke målgrupper! Ungdomskulturenappellerer bredere end til de 14- til 20-årige, og derforer det mere fokus på interesserne end på alderen, derafgør succesen for et tilbud. Husk, at arrangementer skalafholdes, når det passer brugerne, og ikke når biblioteketer åbent.Tilbuddet skal være kendt og synligt for de unge! Brugså mange forskellige kanaler som muligt til at spredebudskabet.Gør ikke noget halvt og vær tjekket! De fleste unge forventer”tjekkethed”, de er utålmodige og mener, at tingeneskal fungere. Det er derfor bedre at gøre ’lidt’ rigtig godtog gennemført end at ville det hele, og at det så bliver tilingenting.Ting tager tid! Det tager tid at involvere de unge, at skabetillid og kendskab til tilbuddet og at blive helt klar over,hvad processen skal gå ud på. Der skal være afsat personaletimer,tid til løbende justeringer og evaluering samt tilat afprøve og gentage succeser. Intet ungdomstilbud udenressourcer.Skab en fast metode til, hvordan der sikres eftertanke ogdermed tankemæssig progression i udviklingsarbejdet!Der skal være plads til at stoppe op og se tilbage for atkunne stille skarpt på det videre forløb.8 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 9
En samtale med de ungeEn samtale er en proces, hvor personer, der ikke ved besked,gennem spørgen og svaren prøver at nå frem til et resultat,og hvor s<strong>it</strong>uationen altså hele tiden er, at den ene ikke erklogere end den anden og derfor ikke forsøger at få ret, menat blive belært 5Som nævnt i kap<strong>it</strong>let Projekt YOUng var startskuddet sketeder i løbet af projektet en udvikling af den måde, vi tænkteprojektet. Vi gik fra at tænke det fysiske tilbud som kernentil at anse kommunikationen som essensen. Denneudvikling skyldtes hovedsageligt, at projektet qua defysiske forhindringer blev delt i de tre elementer: Rummetpå Hovedbiblioteket, skolesamarbejdet og Spotmobilen.Denne tredeling gav behov for at skabe en sammenhæng,så projektet fortsat ville være én samlet enhed. Med hjælpfra projektets evaluator blev det en AHA-oplevelse, atkommunikationen var essensen i projektet. Selvom vi heletiden havde haft opfattelsen af, at der var sammenhængmellem de forskellige elementer, så havde vi svært ved atforklare denne helt præcist. Sammenhængen i alt, hvad viforetog os, blev samtalen med de unge om biblioteket.Vi arbejdede ikke med en fast defin<strong>it</strong>ion af, hvad ensamtale indebærer, og vi benyttede os ikke alene af énsamtale-form. Samtalen med de unge kom til at foregåforskellige steder og på forskellige niveauer – der var dettætte samarbejde med <strong>Mindspot</strong>terne og andre frivillige,med kreative unge som medvirkede til vores arrangementer,mødet med skoleelever, med brugere af biblioteket ogunge på gaden, deltagere i læseklubben, i arrangementerneog i de forskellige brugerinddragelseselementer. Deforskellige møder var alle en del af vores samtale med deunge om biblioteket.Samtalen blev ikke kun forstået som en verbal samtale,men også som de unges handlinger eller mangel påhandling.Samtalen med de unge om biblioteket blev den måde,hvorpå projektet arbejdede med brugerdreven innovation.Samtalen skulle nemlig give projektet kontinuerligeinput om, hvordan et relevant bibliotekstilbud for de 14-20-årige skulle udformes. Det skulle give erfaring med atkommunikere med forskellige unge i forskellige sammenhænge,give viden om målgruppens behov og gerne idéer,som kunne afprøves og udvikles under projektperioden.I planlægningen af de tiltag, hvor samtalerne skulle findested – f.eks. ved arrangementerne og Spotmobilen – blevdet diskuteret, hvor meget biblioteket skulle fylde, og hvormeget vi skulle forklare om biblioteket undervejs, men ipraksis kom biblioteket som helhed ikke til at fylde meget.Dette skyldtes i vid udstrækning, at så snart ordet ”bibliotek”blev nævnt, havde de unge et helt fast billede af, hvaddet var, og dermed blev det meget svært at få en dialogom, hvad biblioteket også kunne være. I stedet for atbruge samtalerne ved Spotmobilen til at få de unge til atforholde sig til fremtidens bibliotek, brugte projektet samtalernetil at få en indsigt i brugernes behov. Denne indsigtkunne senere omsættes til nye in<strong>it</strong>iativer i projektet.I samtalerne var det meget vigtigt at give plads til deunge. Dette gjaldt både i samarbejdet med <strong>Mindspot</strong>terne,de frivillige, ved de forskellige workshops og i denmere overfladiske kontakt via arrangementer, skolesamarbejdeog Spotmobilen. Hvis bibliotekets personale ikkegav rum for de unges idéer og input, ville biblioteket ikkekunne lære noget af de unge, og udviklingsperspektivetvar netop at se ud over, hvad biblioteket plejede at gøre.Det var dog samtidig vigtigt, at bibliotekets personale som<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 17
fagpersoner og mennesker ikke følte, at de gik for meget påkompromis i mødet med de unge. Meningen var ikke, atMindkeeperne skulle være unge med de unge, men at dervar en respekt i mødet mellem de unge og Mindkeeperne.Denne respekt opstod f.eks., når der i relationen var enklarhed om, at begge parter havde noget at byde ind med.I andre sammenhænge, hvor det var en kort og mere overfladiskkontakt, blev det ofte til en kontakt mellem <strong>Mindspot</strong>terneog de andre unge, fordi der hurtigere og merenaturligt blev skabt en ligeværdighed i denne relation.Det var desuden vigtigt, at de forskellige grupper af ungeblev brugt rigtigt, idet udkommet af samtalen, mængdenaf input og omfanget af krav, som projektet stillede til deunge, skulle passe med graden af deres involvering. I projektetstødte vi på fire niveauer af samtaler med de unge:1. <strong>Mindspot</strong>terne, som var en del af gruppen bag <strong>Mindspot</strong>.De skulle ligesom Mindkeeperne levere input ogresultater til projektet2. Unge, som var en del af vores bogprojekter 6 . Demkunne vi bruge til de specifikke ting, som de havdemeldt sig til, og vi kunne bede dem om tjenester3. Unge, som kom med idéer til arrangementer, varbidragsydere ved arrangementerne eller deltog iworkshops, bidrog udelukkende i forbindelse med despecifikke begivenheder4. Almindelige brugere, som enten kom på biblioteket,modtog undervisning, brugte Spotmobilen eller lign.Dem kunne vi bede om at deltage i brugerundersøgelser,og ellers gik samtalen med dem ud på at væreopmærksom på deres kommentarer, handlinger m.m. 7Erfaringer:• I samtalerne med de unge var det vigtigt at være lydhørover for de unges synspunkter og samtidig at være tromod sig selv• Samtalen mellem Mindkeepere og <strong>Mindspot</strong>tere blevden dybeste samtale om biblioteket, men det var ogsåen samtale, der fra starten krævede omhyggelig planlægningog forhandling af de enkeltes roller og adfærd• Når vi var ude med Spotmobilen, fik vi mange input,som vi kunne bruge i arbejdet, og som gav indsigt i deunges liv og behov• At gå i dialog med de unge krævede, at der i gruppenvar en lydhørhed for, at nogle er mere fremadfarendeend andre. Bl.a. derfor var det et kr<strong>it</strong>erium i ansættelsenaf <strong>Mindspot</strong>tere, at de skulle indgå i den udadvendtekontakt• Både <strong>Mindspot</strong>tere og Mindkeepere havde i arbejdetmed de unge behov for at skabe tillid og opbygge troværdighedved ikke at være for påtrængendeAnbefalinger:• Skab en respektfuld relation til de unge• Der skal være plads til alle – både til den unge og tilfagpersonen. Både dagligdagen og projektarbejdet skalforegå på begges præmisser• Vær lydhør over for de input, som de unge kommermed og tag deres holdninger seriøst. Det hjælperingenting, at bibliotekspersonalet har en fasttømretholdning til, hvad biblioteket er, hvis de unge har brugfor noget andet• Vær meget bevidst om, hvad de enkelte brugergrupperkan bidrage med og dermed, hvad der kan forventes afdem• Tag udgangspunkt i den virkelige verden og ikke i enforventning om, hvad biblioteket og brugerne burdevære. Undlad at pådutte de unge nogle på forhåndfastlagte synspunkter og opfattelser5 Sløk, Johannes (1995): Begrebsforvirring, Centrum, Danmark, p. 84.6 I efteråret 2008 og foråret 2009 arbejdede <strong>Mindspot</strong> med to bogprojekter: En redaktionbestående af to <strong>Mindspot</strong>tere og otte frivillige unge lavede portrætbogen Aftryk – Unge iÅrhus, og to <strong>Mindspot</strong>tere lavede med hjælp fra <strong>Mindspot</strong>s netværk bogen Projektguiden.Se mere i kap<strong>it</strong>lerne Biblioteket som producent og Hjælp til unge innovatører.7 Brug brugerne i biblioteket – 12 idéer til konkrete tiltag på d<strong>it</strong> bibliotek (www.brugerne.dk)påpeger, at der er tre typer brugere: Almindelige brugere, som ofte ikke ved, hvad de vilhave, aktive brugere, som kommer med feedback og lead users/first movers, som besidderinnovative evner og er bevidste om, hvad de vil have. <strong>Mindspot</strong> har haft to niveaueraf aktive brugere, fordi projektet både har opereret med unge, som var ansat med løn ogunge, som var ”ansat” uden løn.18 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 19
Demokrati i praksisDemokrati er ikke at sidde og lære om demokrati.Demokrati er at praktisere demokrati… 8Der blev til projektet søgt midler under indsatsområdet”Biblioteket som demokratisk væksthus” ved Styrelsenfor Bibliotek og Medier. Det, at vi var et demokratiprojekt,viste sig at give flere diskussioner i projektet end forudset.Diskussionerne skyldtes, at der i gruppen var henholdsvisen bred og en smal forståelse af, hvad demokrati er.Hvor den ene gruppering mente, at demokrati relaterersig til pol<strong>it</strong>ik, mente den anden gruppe, at demokrati ogsåkan være at have en demokratisk arbejdsmetode. Da deraldrig opstod helt enighed om, hvorvidt den ene elleranden defin<strong>it</strong>ion var den rigtige, er der også ved projektetsafslutning delte meninger om, hvorvidt vi lykkedes med atvære et demokratiprojekt. Førstnævnte gruppe finder, atprojektets demokrati-del blev et appendix, hvor in<strong>it</strong>iativerog arrangementer som f.eks. fremstillingen af Projektguiden,vores debatforum på Arto 9 og deltagelse i forskelligekampagner gjorde projektet til et demokrati-projekt. Denanden gruppe vurderer derimod, at projektet i høj gradlykkedes som demokratiprojekt, fordi brugerinddragelsenog arbejdet med at fremme unges mulighed for at ytre sigog skabe var udtryk for demokrati i praksis.For den del af gruppen, som arbejdede med en bredforståelse af begrebet demokrati, blev brugerinddragelsenog vores samtale med de unge omdrejningspunktet forden demokratiske tænkning i projektet. Via samtalen forsøgteprojektet nemlig at skabe et mikro-demokrati. Det,at de unge brugere næsten konsekvent blev spurgt til rådsog dermed fik mulighed for at tage stilling og få indflydelse,skabte en form for demokrati, hvor <strong>Mindspot</strong>-gruppenikke kunne gå ind og styre processen 100 procent. Noglegange betød det nemlig, at ting tog andre drejninger endforudset. Derfor var det vigtigt, at de unge kun blev spurgtom ting, som vi virkelig ønskede svar på. De unge skullenemlig ikke bare spørges for at blive spurgt, men fordivi ønskede deres svar, og fordi vi havde mulighed for athandle på baggrund af deres svar. Det demokratiske idenne proces blev dog nok i væsentligste grad oplevet af<strong>Mindspot</strong>-gruppen og ikke i samme grad af de forskelligegrupper af unge. At <strong>Mindspot</strong>-gruppen i forskellige inddragelsesprocesser,som f.eks. idéudviklingsworkshops, varomhyggelige med at give de unge deltagere feedback påderes arbejde hjalp i denne forbindelse ikke tilstrækkeligt,fordi de unge ikke nåede at se deres idéer udført her og nu(idéudvikling til rummet fandt f.eks. sted i foråret 2007, ogrummet stod først klar ultimo oktober 2007, hvor de ungevar helt andre steder i deres liv).De unge, som i forrige kap<strong>it</strong>el blev karakteriseret somgruppe et og to, er de unge, som selv oplevede at være endel af et mikro-demokrati, fordi de i de processer, der løbover tid, kunne se, at deres meninger og idéer var lige sågyldige som alle andres. De oplevede, at deres idéer blevudført og deres holdninger taget til efterretning. Det var tydeligtsåvel blandt <strong>Mindspot</strong>terne som i <strong>Mindspot</strong>s bogredaktion,hvor de unge selv nævnte, at den demokratiskearbejdsmetode var noget af det væsentlige ved processen.I dette projekt var det de tættere processer over tid,som gav de unge en oplevelse af at være en del af etdemokrati. Vi ved dog fra projekt MEeting YOUth 10 , atdet også er muligt at få unge til at føle sig som en del afdemokratiet ved at inddrage dem i kortere men intenseforløb, hvor de får mulighed for at debattere for dem relevantepol<strong>it</strong>iske og samfundsorienterede emner 11 .Det ser således ud til, at der ved arbejde med den typeemner, som dækkes af den smalle defin<strong>it</strong>ion af demokrati,kan laves korte og intense processer, fordi det er enindholdsbaseret tilgang til demokrati. Ved arbejde medden brede defin<strong>it</strong>ion af demokrati, skal der afsættes tid tillængere processer, fordi der er tale om en processuel ogværdibaseret tilgang til demokrati, hvor trad<strong>it</strong>ionelle demokratiskeemner ikke nødvendigvis er på dagsordenen.Erfaringer:• Vi kunne undervejs i projektet ikke opnå enighed om,hvilken betydning vi tillagde begrebet demokrati, og detbetyder, at projektgruppen i projektets afslutningsfasenetop på det punkt fortsat diskuterer projektets udfald• Vi oplevede flere gange at være på gyngende grund,fordi projektet ikke kunne planlægges i detaljer. Brugerinddragelsenog den løbende selvevaluering skabtenogle ubekendte faktorer i processen• Det var imidlertid de ubekendte faktorer, der ofte skabteden ekstra nuanceAnbefalinger:• Spørg kun brugerne, hvis I ønsker svar. Ved at stilleet spørgsmål skabes der en forventning om handling,og derfor skal I være klar til at handle og følge op påbrugernes idéer og svar• Spørg præcist (det kan være nødvendigt at spørge tilfremtidens bibliotek uden at bruge ordet biblioteket,fordi brugernes forståelse af nutidens bibliotek lukkerfor kreativ<strong>it</strong>eten i forhold til fremtidens bibliotek)• Giv feedback til de deltagende unge, så de ved, at deresinput bliver taget seriøst• Tænk involveringsprocessen igennem, så der bliver skabtprocesser, som de unge finder spændende og relevante8 Fra Bertel Haarders videohilsen til Dansk Ungdoms Fællesråds delegeretmøde den5. december 2008:www.duf.dk/forside/om_duf/delegeretmoedet/videohilsen_fra_bertel_haarder/9 Se mere i kap<strong>it</strong>let Et virtuelt møde med de unge.10 Projekt MEeting YOUth arbejdede med at finde frem til, hvordan det er hensigtsmæssigtat inddrage unge i udviklingsarbejde.11 Se bl.a. film om projekt MEeting YOUth på: www.aakb.dk/meetingyouth20 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 21
At være MindkeeperVoksne har de unge, som de har fortjent 12Fra projektets start afveg projektgruppens rolle ikkefra den rolle, som projektgrupper på Hovedbibliotekettidligere har haft. Gruppen idéudviklede, researchede ogopsøgte eksterne samarbejdspartnere. Dog var der de forskelle,at der var fastsat en målgruppe, og at arbejdsmetodenskulle være netværksbaseret og brugerdreven. Tankenom at skulle i kontakt med de unge var en udfordring forprojektgruppen, for hvordan skulle de gøre det, og hvordanville de unge reagere?I løbet af 2007 afprøvede projektgruppen forskelligekontaktforløb – brugerundersøgelser, samarbejde medskoleklasser, arrangementer for og med unge samt enmock up 13 i bibliotekets forhal. Alle aktiv<strong>it</strong>eter gav inputtil det videre arbejde, men projektgruppens rolle ændredeførst for alvor karakter, da <strong>Mindspot</strong>terne kom til, projektgruppenændrede navn til Mindkeepere, og samtalen blevden overordnede ramme.Samtalen på de forskellige niveauer og med de forskelligegrupper af unge samt det tætte samarbejde med<strong>Mindspot</strong>terne var den helt overordnede forskel på at væreMindkeeper og ungdomsbibliotekar. At have en stillingsbetegnelse,hvor den væsentligste opgave var at samtaleog at opsamle de unges erfaringer og tanker, betød, atsynergien mellem <strong>Mindspot</strong>tere og Mindkeepere var essentiel.Det var vigtigt for Mindkeeperne ikke at kommetil at fremstå som de kloge og bedrevidende, og det blevdiskuteret meget, hvordan Mindkeeperne skulle agere ogplacere sig, samt hvor meget de måtte sige til møderne oghvornår. Samtidig var det vigtigt, at <strong>Mindspot</strong>terne lærtenoget af at være ansat – det kunne f.eks. være viden om atvære på en arbejdsplads, at formidle og at honorere opstilledekrav. Derfor blev det en væsentlig udfordring at findeud af, hvordan fagpersonen og mennesket bag faget skullegebærde sig i samarbejdet med de unge <strong>Mindspot</strong>tere.Skolesamarbejdet blev en faglig udfordring for alleMindkeeperne. Samtaler med lærere og interne diskussionerom, hvordan Mindkeeperne skulle agere somundervisere, resulterede i en undervisningsform, hvorMindkeeperne så at sige optrådte på slap line. Ekspertrollenvar fjernet, tavleundervisningen minimeret ogden dialogbaserede undervisning tog udgangspunkt ielevernes projektopgaver. At stå ansigt til ansigt med enklasse og være afhængige af, at de var motiverede til athave dialogbaseret undervisning, var en udfordring forMindkeeperne.Da Spotmobilen kom til i 2008, ændrede Mindkeepernesjob igen karakter. Samarbejdsformen med <strong>Mindspot</strong>ternevar blevet en naturlig del af hverdagen, og derhavde været en del undervisningsforløb i forbindelsemed skolesamarbejdet, men nu skulle Mindkeepernevære endnu mere opsøgende, og det blev en personligudfordring. Denne nye rolle betød nemlig en oplevelseaf, at folk i højere grad så personen bag professionen,fordi Mindkeeperne ikke var i de vante og trygge biblioteksrammer.Samtidig var s<strong>it</strong>uationen også anderledesog uvant i den forstand, at rollen i højere grad indebar atunderholde, brande og kommunikere i en her-og-nu s<strong>it</strong>uation.På den måde blev Mindkeepernes opgave at væregadebibliotekarer, og det krævede tilvænning at opfattedenne rolle som lige så vigtig og leg<strong>it</strong>im som det at løseet vidensbehov.Helt overordnet kan det siges, at det at være Mindkeeperikke bare blev en faglig, men også en personlig opgave,fordi samtalen med de unge i forskellige sammenhængekom til at fylde meget. Dette blev kombineret med kravom fleksibil<strong>it</strong>et, evnen til at arrangere events, køre medcampingvogn, formidle projektet, indrette rum m.m.Erfaringer:• Mindkeeperne var meget bevidste om deres roller ide sammenhænge, de indgik i. Det har givet faglig ogpersonlig udvikling• Mindkeeperne var med i projektet i op mod to år og varansat på deltid i projektet. Det gav en stor manpower ogkontinu<strong>it</strong>et til projektet, men udskiftning i gruppen ogsparring med <strong>Mindspot</strong>tere og netværkskontakter varnødvendig, for at Mindkeeperne holdt udviklingsperspektivetfor øje• De mange timer, som Mindkeeperne måtte investere iprojektet, bevirkede, at de i perioder følte sig spl<strong>it</strong>tedemellem projekt og drift• Det var skolesamarbejdet, der udviklede Mindkeepernesfaglige kompetencer mest, men det var samarbejdetmed de unge og det opsøgende arbejde, der gavden største personlige udvikling• Det var i perioder svært for bibliotekets øvrige personaleat gennemskue, hvad Mindkeeperne lavede, og detpressede MindkeeperneAnbefalinger:• At mixe bibliotekspersonale med andre faggrupper ogbibliotekets brugergrupper giver øget bredde i biblioteksperspektiverne• Det er ikke alene biblioteksmedarbejderens alder mentilgangen til de unge, der er væsentlig i samarbejdetmed de unge• Såvel faglige som menneskelige kompetencer er væsentligei relationen med de unge• Medarbejderne skal turde have holdninger og sættesig i spil, men det betyder ikke nødvendigvis, at det ermedarbejderen som privatperson, der skal i front• Medarbejderne skal være indstillede på skæve arbejdstiderog opgaver12 Ad hoc-gruppen ”Biblioteksbetjening af unge” (2004):<strong>Biblioteker</strong>ne og de unge – Vil de os og vil vi dem?, Gentofte <strong>Biblioteker</strong>ne, Gentofte, p. 11.13 Mock-ups er tidlige prototyper, som brugerne tester, hvorved udviklerne får feedbackvedrørende funktional<strong>it</strong>et og brugervenlighed:www.interaction-design.org/encyclopedia/mock-ups.htmlI YOUng lavede vi et hurtigt set-up af et ungdomsbibliotek, hvor vi iagttog, om de ungetog en anden biblioteksindretning til sig.22 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 23
<strong>Mindspot</strong> = <strong>Mindspot</strong>tereDet har været forcen, at vi har været en sammensat gruppe –nogle er ældre og har mere erfaring, og vi er unge og uerfarne– og så har der ikke været topstyring. Vi har alle været lige 14Samarbejdet med <strong>Mindspot</strong>terne blev den tætteste samtalemed unge om biblioteket. Den samtale blev etablereti efteråret 2007, da projektet søgte efter den kernegruppeaf unge, som dels skulle skabe og udvikle og dels væretalerør mellem unge og biblioteket. <strong>Mindspot</strong>terne blevfundet ved hjælp af job-opslag, og de var ansat ca. syv timerom ugen i halvandet år. At skrive stillingsopslaget varen balancekunst, idet det både skulle tilkendegive behovetfor specifikke kompetencer men samtidig udtrykke, at detikke var fastlagt, hvad der skulle laves, og hvordan arbejdetskulle udføres. Det skulle de unge selv være med tilat definere. I opslaget blev der søgt efter unge biblioteksambassadørermed undert<strong>it</strong>len <strong>Mindspot</strong>tere. Allerededa gruppen af unge var samlet for anden gang, brugte debegrebet <strong>Mindspot</strong>tere om dem selv.Til projektet blev valgt en gruppe unge, der varmeget forskellige som personer, og som havde forskelligeinteresser og kompetencer. Nogle interesserede sigf.eks. meget for film, andre for musik og én for pol<strong>it</strong>ik, éndrømte om at blive journalist og én om at blive fotograf.Det var altså unge, som havde en interesse for kulturelle,demokratiske eller folkeoplysende elementer. I udvælgelsenblev de unge, der beskrev sig selv som vilde medbiblioteket og som læseheste frasorteret. Det sammegjorde de unge, som ikke virkede udadvendte og fremadfarende.Dette blev gjort i et forsøg på at sikre projektetsudviklingspotentiale.Dermed ikke sagt, at de udvalgte unge ikke havde enmening om biblioteket. De havde jo netop søgt et job sombiblioteksambassadører. Den valgte gruppe unge kunne seet innovationspotentiale i en, for dem at se, vigtig og nødvendigkulturinst<strong>it</strong>ution, som de dog også anså for at væreutilstrækkelig i forhold til deres og vennernes liv. Dette var,sammen med muligheden for at få et fr<strong>it</strong>idsjob, hvor dekunne bruge deres interesser og muligheden for at få nogetspændende på CV’et, inc<strong>it</strong>amentet for <strong>Mindspot</strong>terne.De har brændt for projektet, knoklet for projektet, og somén af dem siger: ”Vi elsker det her job”.Der var på intet tidspunkt i projektet en helt klartdefineret opgave til <strong>Mindspot</strong>terne. Da de startede, fik deat vide, at de sammen med Mindkeeperne skulle skabeet ungdomsbibliotek inden for de fysiske og økonomiskerammer, som var til rådighed. Opgaven var en satsning,for det kunne vise sig, at rammerne var for vide til, at<strong>Mindspot</strong>terne kunne navigere i det, og at udfordringenganske enkelt blev for stor. Det kunne også vise sig, atprojektgruppe-konstellationen ikke kunne fungere, fordimødet på tværs af aldre, uddannelsesmæssige baggrunde,kompetencer og interesser ikke ville lykkes. Dette blevikke tilfældet, og det kan konstateres, at der ikke ville haveværet et <strong>Mindspot</strong> uden <strong>Mindspot</strong>terne. Samtidig kan detkonstateres, at udvælgelsen af <strong>Mindspot</strong>terne var essentiel.Der skal vælges unge, som har noget på hjerte, somkan udfordre hinanden og biblioteket, og som får noget udaf at deltage. En af <strong>Mindspot</strong>terne sagde kort efter, at hanvar blevet ansat: ”Åhhh, hvis jeg ikke havde fået det her job,havde jeg siddet ved kassen i ALTA nu”.En af Mindkeeperne udtalte få måneder efter, at hunvar begyndt i projektet: ”De har energi. De taler, inden detænker – på den fede måde – og de er umiddelbare”. Dettevar en væsentlig årsag til, at <strong>Mindspot</strong>terne var så vigtigefor projektet. Der var ikke behov for lange og forgæves<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 25
idéudviklingsprocesser, for der faldt hurtig dom: God idéeller dårlig idé. <strong>Mindspot</strong>terne kunne hurtigt sige, omarrangementer ville få deltagere eller ej, om et layout faldtved siden af, om de kunne komme i kontakt med målgruppenetc.<strong>Mindspot</strong>terne havde i projektet mange forskellige rollerog arbejdsopgaver – de idéudviklede, var tovholdere påog gennemførte arrangementer, købte materialer, lavedegrafik, skrev artikler, lavede film, stod for læseklub og debatterpå Arto, var redaktører på Projektguiden og Aftryk,var opsøgende medarbejdere på torve og strande, kørtemed campingvogn, deltog i workshops, evaluerede og megetandet. De gik til opgaverne med gå-på-mod, og selvomde ikke brændte lige meget for det hele, så bidrog de, foralle opgaverne var en del af at være ansat i <strong>Mindspot</strong>.Det var en udfordring at ansætte <strong>Mindspot</strong>terne – ikkekun i selve udviklingsprocessen, men også rent organisatorisk.Der var spørgsmål om, hvilke nøgler de måttefå, hvorvidt de skulle inv<strong>it</strong>eres med til medarbejderarrangementer,og hvordan de blev introduceret for resten afpersonalegruppen. Samtidig var det også en udfordringat opbygge en kommunikationsstruktur, for dels havdede ikke arbejdsrelaterede mailadresser, og dels skulle derskabes et forum, hvor alle vidste, hvad alle lavede, selvomvi kun sås en gang imellem. Denne kommunikationsstrukturskulle være så let tilgængelig, overskuelig og hurtig atanvende, at også teenagere, som ikke var vant til at skullekommunikere i en gruppe uden at være samlede, ville fådet brugt. Google Docs viste sig i den forbindelse at væreet godt redskab, fordi det i forvejen var meget brugt. Kommunikationenvar dog hele tiden en udfordring, også fordider konstant foregik rigtig mange ting.Erfaringer:• Der blev primært ansat unge, som fandt biblioteketkedeligt, men som gerne ville være med til at gøre detsjovere• Der blev søgt unge med forskellige kvalifikationer – detvar ikke kvalifikation nok at være ung• <strong>Mindspot</strong>terne blev en gruppe af meget forskelligeunge – deres eneste fælles platform var, at de nu var<strong>Mindspot</strong>tere• Kr<strong>it</strong>eriet for fiasko i projektet blev, når <strong>Mindspot</strong>terneville sige: ”Det plejer vi”, eller ”sådan er det altid”• Selvom Mindkeeperne og projektlederen gjorde megetfor at integrere <strong>Mindspot</strong>terne på Hovedbiblioteket, lykkedesdet ikke i tilstrækkelig grad at få huset til at tageimod dem• Samarbejdet med de unge krævede tid, lyst og tålmodighed.På den lange bane var det lige så givende, somdet var tidskrævende, men på den korte bane krævededet tid• <strong>Mindspot</strong>terne følte sig i perioder tidspressede oghavde svært ved at få skole og uddannelse til at hængesammen med jobbet som <strong>Mindspot</strong>terAnbefalinger:• Overvej nøje, om brugergrupper skal ansættes i kortereeller længere perioder. Begge alternativer har klarefordele, men også nogle ulemper. F.eks. giver korteansættelser mange og ressourcekrævende indkøringsfaser,mens lange ansættelser giver risiko for inst<strong>it</strong>utionalisering• Ansæt kun medarbejdere (både biblioteksfagligt personaleog unge medarbejdere) i tidsbegrænsede ansættelser.Alle medarbejdere bliver ældre og mere inst<strong>it</strong>u-tionaliserede, og dermed bliver det sværere at være iøjenhøjde med de unge brugere• Ansæt ikke unge brugere, hvis I som inst<strong>it</strong>ution ikkeer klar til det. Giv de unge plads og muligheder for atagere og skabe• Det er essentielt for succesen i samarbejdet med unge,at der er skabt en gruppe af unge med forskellige kompetencer,interesser og personligheder• Vælg ikke unge, der ligner det resterende bibliotekspersonale,for forskellighed kan virke fremmende påudviklingen – pointen er netop, at de unge skal udviklebiblioteket til at være et mere relevant sted for unge14 Fra samtale med <strong>Mindspot</strong>terne Christian og Søren den 8. januar 2009.26 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 27
Biblioteket som producentDet bedste ved at være med til at lave Aftryk er, at vi får lovtil at blive bedre til det, vi godt kan lide at lave, og at vi fårlov til at møde og samarbejde med alle mulige forskelligemennesker 15En af grundene til, at projektet ansatte unge med forskelligeformidlingskompetencer, var, at vi ønskede en samtale,hvor der blev skabt et rum på biblioteket for frivilligtarbejde og produktion. Vi ville arbejde med brugerskabtindhold og kreative læringsprocesser ved at give mulighedfor ung formidling. I løbet af projektet var biblioteketflere gange producent af forskellige former for materialer.<strong>Mindspot</strong>terne stod for at lave film og artikler om projektetsarrangementer, og de producerede Månedens Spot,som var en promovering af unge up-coming bands fraÅrhus. Navnlig sidstnævnte gav en anden indgangsvinkeltil biblioteket, fordi unge bands henvendte sig med ønsketom at blive månedens band og dermed om at blive set ien bibliotekskontekst.De mest omfattende produktioner var de to bøgerProjektguiden og Aftryk, hvor frivillige på forskellige måderindgik i arbejdet med at skabe bøgerne. Begge projekterførte til bogudgivelser, men det blev til bøger med vidtforskelligt indhold og vidt forskellige processer bag 16 .Frivillige kræfter i <strong>Mindspot</strong>Det mest omfattende produktionsprojekt blev <strong>Mindspot</strong>sportrætbog Aftryk, fordi det implicerede en redaktionbestående af ti unge: otte frivillige unge i alderen 15 til 20år samt to <strong>Mindspot</strong>tere.Processen indledtes, da <strong>Mindspot</strong>gruppen ændredeprojektets mål fra at lave et ungdomsblad til at lave enbog om unge i Århus. To <strong>Mindspot</strong>tere blev udnævnt tilhenholdsvis redaktør og journalistisk redaktør, hvorefterder blev annonceret efter frivillige journalist-, grafiker- ogfotografspirer. Ansøgerne skulle via deres ansøgninger,portefolio og samtaler vise, at de havde evner og vilje tilat samarbejde med andre unge om at gennemføre et stortprojekt med en presset tidsfrist.Der var ikke mange ansøgere til pladserne, og det toglidt tid, før redaktionen var stor nok, men undervejs i udvælgelsenaf bogredaktionen var der også unge, som fik afslag,fordi vi ikke fandt dem tilstrækkeligt kvalificerede, ellerfordi vi ikke vurderede, at de ville have tid nok til projektet.Projektet var hovedsageligt et ung-til-ung projekt,eftersom bibliotekets personale blandede sig så lidt sommuligt, men agerede sparringspartnere undervejs i processenog tog sig af forskellige formelle ting.Redaktionen bestemte selv, at det skulle være en portrætbog.De udvalgte selv de unge, de valgte selv vinklerpå historierne, de valgte i samråd med bibliotekets grafikerformat på bogen osv. De to <strong>Mindspot</strong>tere var ansvarligefor projektet, for fremdriften i projektet, at de frivillige leverede,at de havde de rigtige roller, og at de havde det godt.Når vi nu spørger de unge frivillige om, hvad der vargodt ved processen, og hvad der gjorde, at de brugte mangetimer på at lave Aftryk, fremhæver de muligheden for atarbejde med de interesser, som de gerne vil arbejde med ideres fremtidige liv. De fremhæver dog også, at de indgiki en demokratisk arbejdsproces med andre unge, hvor desammen tog de forskellige beslutninger. De nævner, at detvar sjovt med plads til hygge og sociale begivenheder somf.eks. arbejdsweekender, men også at udvælgelsesprocessenbevirkede, at de følte sig udvalgte og forpligtede overfor projektet, selvom de også hyppigt var tidspressede 17 .28 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 29
Biblioteket orkestrererI Kulturministeriets rapport REACH OUT! omtales det,hvordan brugerne er blevet mere aktive og medskabendesamtidig med, at kulturen skaber åbne processer: ”Detgiver … nye muligheder for at benytte, facil<strong>it</strong>ere og ”orkestrere”interaktionen med brugerne bevidst i en kunstneriskeller faglig udviklingsproces med henblik på at skabe bedrekval<strong>it</strong>et” 18 . Bogredaktionen viste, at det er muligt, at biblioteketorkestrerer interaktion ved at danne rammer for, atunge mødes frivilligt om at skabe noget sammen. De ungemødtes ugentligt i syv måneder, deltog i tre arbejdsweekenderog arbejdede derudover mange timer uden at fåanden betaling end forplejning, det sociale samvær ogmuligheden for at skrive en bog sammen med andre unge.Spørgsmålet er selvfølgelig, om processen førte til enkunstnerisk eller faglig udvikling af biblioteket. Det menervi, at den gjorde. For udover at en lang række unge (båderedaktionen og de unge, som redaktionen var i forbindelsemed) fik en anden historie at fortælle om biblioteket, sågjorde vi folkeoplysningstanken aktiv ved at give de ungeen stemme samtidig med, at vi via brugergenereret indholdaktivt skabte kultur i stedet for blot at referere den.Erfaringer:• Ved at vi brugte tid og ressourcer på at holde ”jobsamtaler”med de frivillige ansøgere, at se på deresportefolio og at præsentere vores forventninger, gav vide unge ansøgere oplevelsen af, at vi tog deres kunnenog tid seriøst• De unge blev tiltrukket af projektet, fordi projektet gavdem mulighed for at blive bedre til noget, de gerne villebeskæftige sig med på sigt• En væsentlig grund til portrætbogens succes var, atvi havde tovholdere – <strong>Mindspot</strong>tere – som virkeligbrændte for projektet. Det skabte også engagement iden øvrige gruppe• En anden væsentlig grund var, at alle i gruppen var iøjenhøjde. Vurderingen er, at to væsentligt ældre tovholdereikke kunne have gennemført samme proces, forså ville der meget nemt være opstået et hierarki i gruppen,og de sociale elementer havde fungeret anderledesAnbefalinger:• Tag de frivillige seriøst – spild ikke deres tid• Hyg om de frivillige og husk at sige tak• Frivillige skal også have ledelsesmæssig opbakning ogskal plejes mindst lige så meget som regulære medarbejdere• Frivillige skal føle, at de har noget at skulle have sagt,at de er en del af det store hele og af en demokratiskarbejdsproces• De frivillige skal have noget ud af deres arbejde –kompetencemæssigt, socialt, i forhold til CV’et, særligeprivilegier etc.• Hvis argumentationen for at søge en frivillig stillinger CV’et, så er motivationen ikke stor nok. Det er ikkeCV’et, der fører til interessen, men interessen der førertil CV’et• Stil krav til de frivillige, men som omtalt i kap<strong>it</strong>let Ensamtale med de unge, skal I være opmærksomme på,hvilke krav I stiller til de forskellige brugergrupper15 Udtalt på et af portrætbogens redaktionsmøder i januar 2009.16 Processen med at skabe Projektguiden omtales i kap<strong>it</strong>let Hjælp til unge innovatører.17 Læs bogredaktionens egen beskrivelse af deres arbejde på www.mindspot.dk/aftryk18 Kulturministeriet (2008): REACH OUT!, København, p. 17.30 <strong>Mindspot</strong>
Hjælp til unge innovatørerNår du vil have bygget et skib, skal du ikke kalde folk sammenfor at samle tømmer. Du skal ikke uddele opgaver eller delegerearbejdet. Du skal vække deres længsel efter det åbne hav 19Fra projektets start var det et mål at understøtte unge ogunges idéer og in<strong>it</strong>iativer. Dette lå implic<strong>it</strong> i tanken om atskabe projektet som et mikrodemokrati, at støtte de ungesselvformidling og at arbejde med sloganet ”<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong><strong>Library</strong>” 20 . Det viste sig dog også mere eksplic<strong>it</strong> i målet omat give projektsparring og anden støtte til unge projektmageresamt målet om at skabe en projekthåndbog. Densamtale, som <strong>Mindspot</strong> skulle føre, blev således en sparringom unges projekter og en fælles skabelsesproces,hvor <strong>Mindspot</strong> søgte at motivere unge og give vejledningtil in<strong>it</strong>iativer, som skulle finde sted uden for biblioteket.Der blev skabt et netværk omkring nogle unge innovatører,og <strong>Mindspot</strong> deltog i arrangementer som f.eks. IDo Art (en festival, som er lavet af unge for at promovereung kunst i Århus). Vi stillede biblioteket til rådighed tilfilmoptagelser, men vi udlånte også ting til unges arrangementer.Decideret projektsparring blev givet til toprojekter: Revista Revy og KULToUR, som fik hjælp medhenholdsvis at skrive en projektbeskrivelse og med atudvikle en biblioteksmetafor i et integrationsprojekt samtmed lån af diverse udstyr.ProjektguidenDen største proces omkring projektsparringen i <strong>Mindspot</strong>blev udarbejdelsen af Projektguiden, en håndbog med tipsog tricks til unge om, hvad de skulle være opmærksommepå som unge projektmagere i Århus.Arbejdet med at lave Projektguiden blev tilrettelagtanderledes end processen omkring bogen Aftryk. Derblev ikke nedsat en redaktion, som sammen udførte ogdiskuterede arbejdet. Processen blev primært styret af to<strong>Mindspot</strong>tere, som havde fået til opgave at skabe processensamt samle og redigere bogen. I denne proces blevdet et eksisterende netværk, der fik en rolle. Der blevsåledes ikke brugt tid på at finde et nyt netværk som vedportrætbogen. Dette eksisterende netværk blev inddragetpå flere netværksmøder, hvor der blev foretaget idéudviklingi forhold til indholdet. Derefter bidrog forskellige projektmageremed indhold til guiden enten i form af artiklermed gode råd eller ved at lade deres projekter portrætterei inspirationsartikler. Andre bidrog med billeder eller vedat give feedback på det indsamlede materiale.Tilblivelsesprocessen blev ikke grebet an som enkontinuerlig social proces med hyppige møder og med tætkontakt. I arbejdet med bogen Aftryk mødtes unge for atvære sammen samtidig med, at de sammen og hver isærforbedrede deres kompetencer inden for de områder, deinteresserede sig for (at skrive, at lave grafik eller at fotografere).De, der var impliceret i Projektguiden, gav hver isærderes bidrag til en fælles interesse, som de havde god erfaringmed – nemlig at lave projekter. Fra projektets side harder således været et forskelligt fokus i de to bogprojekter: Iforbindelse med udarbejdelsen af Aftryk var det arbejdsprocessenog inddragelsen af de frivillige, der var i centrum.I arbejdet med at skabe Projektguiden var indholdet væsentligere,fordi den bog skulle bruges som et arbejdsredskabfor unge projektmagere, og fordi indholdet i den bogpegede direkte ind i <strong>Mindspot</strong>s kerne: At vi ville gerne givede unge mulighed for selvformidling og selvudvikling.Projektguiden blev således den vigtigste komponent <strong>it</strong>ænkningen omkring ”<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>”, fordi formåletmed den skulle være at motivere unge samt at give deunge redskaber til at påvirke deres samfund – med andreord til at påvirke det demokrati, de var en del af. Projektguidenblev altså en meget seriøs komponent i <strong>Mindspot</strong>,fordi dens indhold gerne skulle række ud over projektperioden,og fordi den gerne skulle styrke <strong>Mindspot</strong>s fokuspå projektsparring efter YOUngs afslutning.Projektguiden blev til en bog, en hjemmeside og enwiki, hvor mange tips og tricks blev samlet på ét sted.Det blev en proces, hvor der blev skabt et produkt til enbestemt målgruppe med biblioteket som afsender, mendet blev samtidig et produkt med mulighed for fortsatudvikling og forbedring, fordi unge projektmagere ogsåefter projektets afslutning bliver opfordret til at forbedreog opdatere indholdet på wiki’en.Erfaringer• Der blev skabt et godt netværk med de projektmagere,som <strong>Mindspot</strong> kom i kontakt med. Alligevel ville <strong>Mindspot</strong>gerne have indgået samarbejde med endnu flereunge innovatører• Det krævede en del opsøgende arbejde at få unge projektmageretil at bidrage til Projektguiden, måske fordide havde meget travlt, og måske fordi de ikke fik nokgoder eller input ud af at bidrageAnbefalinger• At give projektsparring kræver en dygtig projektmager,som kender sin by• At tilbyde projektsparring rammer lige ind i kernen påbibliotekets idé: det er folkeoplysende, fremmer demokratietog er kulturelt udviklende• Brug og supplér det eksisterende netværk. Det er ikkealtid nødvendigt at opsøge nyt19 de Saint-Exupery, Antoine, (1986): C<strong>it</strong>adellet, Lindhardt og Ringhof, København.20 Læs mere i kap<strong>it</strong>let <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>.32 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 33
At være ung i et hjørneOverdrevet fedt med <strong>Mindspot</strong>. Har allerede brugt op til flereeftermiddage derinde. Så fedt! Rigtig godt in<strong>it</strong>iativ.Dumt lys i <strong>Mindspot</strong> – får ondt i øjnene 21Som nævnt ønskede projektet fra start at skabe et fysiskungdomsbibliotek uden for Hovedbiblioteket. Vi ville skabeet lære-, være-, værksted, som ikke blev begrænset affysiske rammer og forudfattede meninger om biblioteket.Det lod sig dog ikke gøre, og derfor åbnede vi i november2007 <strong>Mindspot</strong>s rum på Hovedbiblioteket efter at haveværet hjemløse gennem længere tid.Det vilkår, at det tog lang tid, før der var klarhedover den fysiske placering, bevirkede, at vi afholdt fleresamtaler med forskellige unge om indretningen end førstplanlagt. Udviklingssamtalen bestod først af en brugerundersøgelse,hvor unge skulle give tre bud på, hvad derville gøre biblioteket til et federe sted. Disse besvarelserblev brugt til at lave en mock-up, hvor der blev skabt etungt miljø i bibliotekets forhal. Herefter blev der afholdten workshop, hvor unge skabte et idékatalog om fremtidensbibliotek, og på baggrund heraf gav to designholdfra Århus Akademi deres bud på, hvordan rummet, logoog andet PR-materiale skulle udformes. Endelig blev<strong>Mindspot</strong>s rum skabt gennem et samarbejde mellem eninteraktionsdesigner, to ark<strong>it</strong>ektstuderende og biblioteketspersonale.<strong>Mindspot</strong>s rum blev brugt af unge, som gerne villehave et sted på biblioteket, hvor de kunne hænge ud oghygge sig sammen – både med at se videoer fra YouTube,spille airhockey, læse, lave lektier og mødes i vores læseklub.Der kom rigtig meget pos<strong>it</strong>iv feedback på indretningenog det faktum, at de unge havde fået deres egetrum. Vi kunne ikke have lavet det rum uden den langeinddragelsesproces. Samtidig fik vi også via de ungesageren i rummet en masse input om, hvad der var godtog skidt ved indretningen, placeringen, brugen af skærmem.m. Uden samtalerne både i forbindelse med udviklingenog senere ved de unges indtagelse af rummet havdevi med andre ord fået endnu et klassisk ungdomshjørnepå biblioteket.Tanken med rummet var oprindeligt at skabe et dejligtmiljø, hvor der var plads til at være ung, men vi havdei idéudviklingsfasen også bidt mærke i socialpædagogFreddy Meyers udtalelse: ”Hvem i alverden gider gå hen i ethjørne for at være ung?” 22 . Vi ville derfor skabe et område,som på den ene side ikke sendte de unge hen i et hjørne,men på den anden side heller ikke udstillede dem. Desværrevar det rum, som det var muligt at få på biblioteket,både lille og lå ikke placeret som en naturlig del af restenaf biblioteket, og dermed opnåede vi kun den ene af voresto visioner – med rummet signalerede vi ikke, at de ungevar en naturlig og velkommen del af biblioteket.Projektet havde forventninger om, at det ville være viadette rum, at vi ville komme i kontakt med de unge, at viville have vejledning i film-, billed- og musikredigering,arrangementer og en række daglige aktiv<strong>it</strong>eter, men detlykkedes ikke. Dette skyldtes dels, at det kun var muligt atplanlægge få typer arrangementer i rummet pga. rummetsstørrelse, dels at vores vejledningstilbud enten ikke var synligtnok, eller at det ikke var relevant i forhold til målgruppen(projektet hælder til den sidste begrundelse, fordi deunge selv prøver sig frem med den nødvendige software).<strong>Mindspot</strong>s rum var på mange måder en besværlig størrelsei projektet, fordi det først var en udfordring at få etrum og derefter en udfordring at få projektet til at fungeremed det rum, som det var muligt at få. Når det er sagt,så tog projektet nogle drejninger, som det ikke ville havetaget, hvis <strong>Mindspot</strong>-gruppen ikke havde haft de udfordringer.Vi tænker ikke længere rum som en fysisk kerne,men rum på flere planer: Rum på biblioteket og uden forbiblioteket, rum som noget fysisk, mentalt og virtuelt.Kernen i at skabe rum for unge er, at der er plads til socialaktiv<strong>it</strong>et, udfoldelse og til at være ung.Erfaringer• Det idékatalog, der blev lavet, viste, at de unge bådeønskede en øget dig<strong>it</strong>alisering og automatisering afbibliotekets funktioner og et byrum med atmosfære,sjæl og hygge• Vi skabte et rum, som mange unge var glade for, men v<strong>it</strong>ror, at det havde fungeret bedre, hvis vi havde været mindreisolerede og mere integrerede i det øvrige bibliotek• Mange unge var glade for at få deres eget, som var heltanderledes end resten af biblioteket• Mange unge brugte rummet som hænge-ud-sted ogkombineret lektie- og hyggerum. Vi havde regnet med,at vi skulle have vejledning, workshops og lignende,men det fungerede ikke. Rummet var for lille til arrangementer• Det, der fungerede i vores rum, var, at vi lavede et anderledessted med lækkert IT og lækkert inventar, somappellerede til målgruppen• Fordi rummet lå afsides, var der en del hærværksproblemerAnbefalinger• En fysisk manifestation er nødvendig. Det skal være etsted, hvor de unge føler sig velkomne, hvor der er pladstil dem og et sted, som kan være udgangspunkt formøder og aktiv<strong>it</strong>eter• Vær bevidst om, hvor ungdomsområdet placeres. Ungelarmer mere end voksne, de taler højere, de fylder mere,og det skal de have lov til• Husk, at unge ikke gider gå hen i et hjørne for at væreunge, men de vil samtidig gerne kunne være sig selv• At skabe rum for unge drejer sig også om at skabe etmiljø og et mentalt rum, hvor de føler sig velkomne21 Kommentarer fra bibliotekets ”Ris og Ros”.22 Ad hoc-gruppen ”Biblioteksbetjening af unge” (2004): <strong>Biblioteker</strong>ne og de unge– Vil de os og vil vi dem?, Gentofte <strong>Biblioteker</strong>ne, Gentofte, p. 8.34 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 35
Unge som performereAt være ung i dag er på den ene side at være forsvundet imængden, og på den anden side at være et ikon – med enekstrem synlighed 23Der blev i projektet afholdt en lang række arrangementer.Vi ønskede at undersøge, hvilke typer af arrangementer,der ville fungere i forhold til målgruppen, hvordan vikunne give målgruppen et andet syn på biblioteket, og vihåbede at komme i kontakt med en række unge via dissearrangementer.Der blev afholdt forskellige typer arrangementer, hvorfællesnævneren var, at det skulle være idéer fra unge, ogat det skulle være unge selv, som var aktive enten ved atoptræde eller på anden måde være deltagende; arrangementerneskulle altså være brugerskabte. Denne tilgang tilarrangementerne valgte vi for at fremme samtalen med deunge ved at inddrage dem og give dem rum til at handle,formidle sig selv og dygtiggøre sig. Med dygtiggørelsetænkte vi primært på kompetencer, som de unge kunnebruge i deres fr<strong>it</strong>idsliv, men som alligevel kunne sm<strong>it</strong>te afunder deres uddannelse, f.eks. at spille musik, lave film,læse og formidle det læste, skrive og spille computer 24 .Til planlægningen af langt de fleste arrangementer spilledesåvel <strong>Mindspot</strong>terne som vores eksterne netværk envæsentlig rolle. Mange af idéerne til arrangementerne komfra <strong>Mindspot</strong>terne, som med assistance fra Mindkeepernepåtog sig rollen som tovholdere på de enkelte arrangementer.Denne proces viste sig meget effektiv, fordi Mindkeepernehurtigt kunne få et svar på, om en idé var godeller dårlig, og fordi netværket bidrog med en lang rækkekompetencer, som vi ikke selv besad. Derudover virkedearbejdsmetoden udviklende på såvel <strong>Mindspot</strong>tere somMindkeepere. <strong>Mindspot</strong>terne fik ansvarsområder, hvorde skulle koordinere og levere til et bestemt tidspunkt.Mindkeeperne skulle indgå i nye samarbejdsrelationer ognavigere i nye arbejdsopgaver.Vi er generelt tilfredse med de afholdte arrangementer,idet de var godt besøgt af forskellige typer unge, og fordivi samlede en lang række erfaringer om, hvordan biblioteksarrangementerfor unge skal stilles an. En væsentligerfaring var, at der skal findes en balancegang mellem atskabe en trad<strong>it</strong>ion omkring arrangementerne og samtidigsikre en kontinuerlig udvikling. Allerede anden gang,vi planlagde et arrangement, var en del ting nemmere.Disse sparede ressourcer benyttede vi til at kvalificere denudvikling, som var nødvendig for at følge med den hurtigtforanderlige ungdomskultur. Samarbejdet med netværk oginput fra unge sikrede dynamikken, mens biblioteket selvsikrede trad<strong>it</strong>ionen.Undervejs i projektet viste det sig gavnligt at fokuseremeget specifikt på enkelte kulturformer eller medier. Eteksempel var de afholdte computerarrangementer. Dearrangementer, som fokuserede på ét spil og dermed étspilforum, fik god omtale og godt med deltagere, mensarrangementer med mulighed for at spille flere typer spilhverken fik medieomtale eller mange deltagere. Det erprojektets oplevelse, at de arrangementer, hvor biblioteketarbejdede med en specifik målgruppe, fungerede væsentligtbedre end arrangementer, hvor der skulle præsenteresså bredt som muligt, og hvor målgruppen skulle være såbred som mulig. Ved at arbejde med en specifik interesseopnåede vi tillige kommunikationsmæssig mulighed for atfå direkte kontakt med det interessefællesskab, som vi ønskedekontakt med. Dermed blev det også den specifikkeinteresse og ikke alderen, der kom i centrum.36 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 37
Netop kommunikationen viste sig at være alfa og omegafor at få et vellykket arrangement, fordi det var kommunikationen,der bragte publikum og, i <strong>Mindspot</strong>s tilfælde, performeretil arrangementerne. Kommunikation betød ikkenødvendigvis, at der lå et stort PR-budget bag. Det drejedesig om at give såvel netværk som unge en aktie i arrangementet,så de agerede talerør for arrangementet. F.eks.oplevede vi, at bands selv tog kontakt for at spørge, om dekunne spille til et arrangement, og vi oplevede, hvordande unge bands selv sørgede for et stort publikum. Dermedblev der skabt en virkningsfuld kommunikationsvej.Vi forsøgte således med vores arrangementer at gørede unge til performere både ved at lade dem optræde,planlægge, markedsføre og sætte deres præg samtidigmed, at de var en del af en ramme eller et interessefællesskab,hvor de ikke skilte sig for meget ud. De havde nogettil fælles med de andre.• Sørg for at planlægge arrangementer sammen medunge og andet netværk. De har de rette PR-kanaler samtden viden og ekspertise, der skal til• Sørg for at få de unge til selv at reklamere for arrangementerne.Bedre reklamesøjle findes ikke• Det virker at lave utrad<strong>it</strong>ionelle arrangementer på utrad<strong>it</strong>ionellemåder• Vær opmærksom på, at opsætning af teknisk udstyr ermeget tidskrævende.23 Ad hoc-gruppen ”Biblioteksbetjening af unge” (2004): <strong>Biblioteker</strong>ne og de unge– Vil de os og vil vi dem?, Gentofte <strong>Biblioteker</strong>ne, Gentofte24 Se en liste over vores afholdte arrangementer på www.mindspot.dk/det-sketeErfaringer:• Vi havde succes med arrangementer, hvor de ungekunne vise, hvad de kunne, eller hvor de var aktivedeltagere• Ved computerspilsarrangementer var det vores erfaring,at det er bedre at fokusere på ét bestemt computerspilfrem for at gøre arrangementet til en præsentation afmange computerspil• Det fungerede bedre at fokusere på én interesse fremfor én aldersgruppe (f.eks. er alle aldersgrupper repræsenteredeblandt World of Warcraft-spillere)Anbefalinger:• Lad være med at lave arrangementer for alle interessegrupperpå én gang – målret dem!38 <strong>Mindspot</strong>
Spotmobilen rykker udDamn, det’ varmt på stranden i sådan en sommerferie. Så erdet nice, at I leverer skygge, musik, bøger og all round goodtimes. Kasper 25I foråret 2008 åbnede <strong>Mindspot</strong> det mobile tilbud Spotmobilen- en lille campingvogn udsmykket med anderledesmotiver og stærke farver. Pointen med dette tilbud varikke at skabe en ny bogbus, men derimod at skabe et ungtloungebibliotek, som skulle dukke op forskellige steder,hvor de unge færdedes. Derfor blev der i indretning ogindhold tænkt mere på IT og facil<strong>it</strong>eter og mindre på atskabe plads til boglige materialer. Vinduerne blev udskiftetmed storskærme, som kunne bruges til Nintendo Wii,filmfremvisning m.m. Opstillingen omkring campingvognenbestod af sækkestole, bærbare computere med mobiltinternet, musik i højttalerne, et begrænset udbud af bøgertil udlån samt coffee table books og magasiner.Spotmobilen bragte således biblioteket som værestedog mødested ud på byens torve, på stranden, på festivalerog sågar til indendørs begivenheder på byens kunstmuseumARoS og til hip hop arrangementer. De materialer,der var med i Spotmobilen, varierede efter, hvilket arrangementvi deltog i. Til musikarrangementer var der medbragtmagasiner og bøger om musik, ved kunstarrangementerkunstmaterialer, staffelier, maling og lærreder. Generelt varvi godt besøgt, og vi oplevede mange gange, at der opstodkø ved Wii’en med Gu<strong>it</strong>ar Hero.Når Spotmobilen var ude, var den bemandet af <strong>Mindspot</strong>tereog Mindkeepere – Mindkeeperne var ikke af stedalene, men <strong>Mindspot</strong>terne var fra tid til anden afsted påegen hånd. Kombinationen var god i forhold til de ungebrugere, fordi de blev mødt i øjenhøjde. I projektet blevdet diskuteret, om Mindkeeperne var gadebibliotekarer,bibliotekssælgere eller biblioteksambassadører, og detfandt vi ikke et klart svar på, men opgaven indebar evnentil at være udadvendt, serviceminded og have smil pålæben uden at være anmassende. Mindkeeperne skullebidrage til, at unge biblioteksbrugere og unge ikke-brugerekunne få øjnene op for, at biblioteket var okay og ikke kunkunne bruges i forbindelse med opgaveløsning.Inden vi tog ud med Spotmobilen første gang, forventedevi samtaler med de unge om biblioteket og idéer tilfremtidens bibliotek. Samtalerne kom ikke til at bidragemed en masse idéer til vores videre arbejde, men vi opnåedeen dialog med mange unge via vores tilbud, som varnemme at aflæse. De deltog i vores konkurrencer, maledei gæstebogen og på medbragte lærreder, og spørgsmålet”hvad sker der her?” hørte vi hyppigt. Samtidig opnåede vien masse PR, som bidrog til at brande <strong>Mindspot</strong>.Erfaringer• Spotmobilen var et kæmpe blikfang. Den var designetaf en ung kunstner og en ung grafiker, og derfor sendteden andre signaler, end biblioteket normalt sender. Denvar tiltrækkende og skabte nysgerrighed• Vi skiltede ikke med at være et bibliotek, men havde tilgengæld rig lejlighed til at fortælle, at vi var fra biblioteket.Det skabte mange pos<strong>it</strong>ive og sjove møder medmennesker• De fleste steder havde vi mange brugere, og selvommålgruppen var de unge, oplevede vi, at Spotmobilenogså blev centrum for en række møder på tværs afgenerationer• Det fungerede godt at medbringe varierende materialerog at lave konkurrencer• Ud over Wii’en var vores sækkestole, store gæstebogmed tilhørende tuscher og de bærbare computere demest anvendte af vores tilbud• Spotmobilen blev genkendt af de unge, og mangesatte den i relation til <strong>Mindspot</strong> på Hovedbiblioteket,så den blev bibliotekets forpost. Den var en væsentligreklamesøjle• Vi gav mulighed for hjemlån, men havde ikke hjemlånsom dagsorden. Vores dagsorden var at give unge enanderledes biblioteksoplevelse, og det fik de• Det set-up, vi lavede, var meget vejrafhængigt, fordiaktiv<strong>it</strong>eterne foregik uden for campingvognen• Vi oplevede en øget interesse fra eksterne samarbejdspartnere,da de gerne ville have os til at stille op vedderes arrangementer• Det sendte et vigtigt signal, at biblioteket var repræsentereti uvante sammenhænge, for det viste de unge,at biblioteket er mange ting og er meget mere, end deunge forestiller sigAnbefalinger• Opsøg brugerne dér, hvor de har tid og lyst• At være en del af bybilledet giver meget god PR• Det fungerer godt at være med til events eller at værepå steder, hvor der i forvejen sker noget, og hvor folk iforvejen opholder sig• Hvis der skal laves et opsøgende tilbud over for unge,er det en klar fordel selv at have unge med• Et mobilt tilbud kan bruges til en bredere målgruppe,end vi gjorde, men husk, at jo bredere målgruppen er,jo sværere er det at signalere budskabet klart• Undlad forsøget på at tage hele biblioteket med i detmobile tilbud. Hvis der skal skabes fokus på forskelligebiblioteksservices, så tag få med ad gangen• Et gadebibliotek kræver personale, som er fleksibelt,både når det gælder arbejdsopgaver, arbejdstider ogmøder med mennesker25 Skrevet i Spotmobilens gæstebog den 29. juli 2008.40 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 41
Et virtuelt møde med unge<strong>Mindspot</strong>: Hej, Har I tænkt på, om finanskrisen kommertil at påvirke jer personligt?Moon-Spawn: Da en del af min børneopsparing er sat i aktier,så følger jeg naturligvis krisen tæt. Gudskelov synes det danskebankvæsen at være godt rustet, men jeg kan nu alligevel ikkelade være med at tænke ”hvad nu hvis”. Men før eller sidenmå det jo rette sig selv, håber bare ikke jyske bank går nedenom og hjem, for så mister jeg 50% af min børneopsparing.Deep sh<strong>it</strong>:-( 26I den oprindelige projektbeskrivelse var der afsat midlertil, at der skulle laves et stort og omfattende commun<strong>it</strong>ypå nettet, men vi blev allerede tidligt bevidste om en langrække udfordringer. Indholdsmæssigt havde vi to væsentligeovervejelser dels, at vi skulle henvende os til to overordnedemålgrupper (de unge og projektets professionelleinteressenter) og dels spørgsmålet om, hvorvidt det villevære muligt at skabe et opdateret og relevant commun<strong>it</strong>yfor de unge uden, at det ville tage alle projektets kræfter.Samtidig havde vi brug for et forum, som teknisk og sikkerhedsmæssigtvar let at arbejde med. Vi valgte derforselv at skabe to indgange til <strong>Mindspot</strong>:• www.aakb.dk/mindspot, en side på Århus <strong>Kommunes</strong><strong>Biblioteker</strong>s officielle hjemmeside, blev projekthjemmesiden,hvor vi henvendte os til samarbejdspartnere ogprojektinteressenter. Denne side blev administreret afen Mindkeeper.• www.mindspot.dk blev en blog, som henvendte sig tilde unge. Vi valgte bloggen som medie, fordi den tekniskvar let at arbejde med, og fordi den gav gode interaktionsmuligheder.At vi valgte en blog betød, at alle<strong>Mindspot</strong>tere kunne skabe indhold og opdatere siden.Dette gjorde den dynamisk.Udover disse to indgange til <strong>Mindspot</strong> brugte vi flere af deeksisterende web 2.0 commun<strong>it</strong>ies og fandt, at det var ennem og anvendelig kontaktflade. Den helt klare fordel var,at vi var repræsenterede og kom i kontakt med de ungei de commun<strong>it</strong>ies, hvor de i forvejen befandt sig. Det varsåledes muligt at promovere <strong>Mindspot</strong> uden at gøre etmassivt benarbejde.• www.myspace.com/mindspotdk blev brugt i forbindelsemed Månedens Spot. Månedens Spot var således synligti vores rum, på bloggen og på myspace.com.• www.youtube.com/mindspotdk blev brugt til at visefilm fra vores arrangementer og til præsentationsfilm af<strong>Mindspot</strong>. Nogle af filmene blev desuden brugt til arrangementerne,andre blev vist i rummet, ved Spotmobileneller på vores blog.• www.flickr.com/photos/mindspot/ var vores billedsøjle.Vi havde billeder på vores blog, men flere på flickr, fordivi fandt, at det var et godt udstillingsvindue.• www.facebook.com brugte vi til flere formål. Facebookblev brugt til at reklamere for vores forskellige arrangementer,og vi oplevede, at inv<strong>it</strong>ationerne til arrangementerneblev spredt godt. Facebook blev også brugt mereaktivt som arbejdsredskab for redaktionen bag <strong>Mindspot</strong>sportrætbog.• www.arto.dk brugte vi som debatforum, idet vi valgte atstille nogle samfundsaktuelle spørgsmål og lade Artosbrugere diskutere emnerne uden yderligere indblandingfra os. Der kom en del svar på vores debatter, som bl.a.drejede sig om at have sex mod betaling, problemer påChristiania, rockerkrig samt finanskrisen.De samtaler, som projektet førte med de unge via <strong>Mindspot</strong>segne netsider og de øvrige commun<strong>it</strong>ies var forskel-lige afhængigt af, hvilket commun<strong>it</strong>y projektet benyttede.De mest aktive samtaler var ved debatterne på Arto,omkring afstemninger i forbindelse med <strong>Mindspot</strong>s Filmmaratonog i forbindelse med Månedens Spot. De ungevar således aktive dér, hvor de havde noget på hjerte.Erfaringer• Vi valgte at lave en blog på grund af kommentarfunktionen,og fordi det teknisk var nemt at gå til, så vi udenmegen oplæring både kunne have <strong>Mindspot</strong>tere ogMindkeepere til at opdatere og levere indhold• Opbygningen af bloggen blev udført i et samarbejdemellem en <strong>Mindspot</strong>ter og en Mindkeeper. Alle <strong>Mindspot</strong>terehjalp med at opdatere siden• Mindkeeperne overlod kommunikation i de øvrigecommun<strong>it</strong>ies til <strong>Mindspot</strong>terne, fordi det dermed blevderes ansvar at bære deres tilbud frem• Det var en god reklamesøjle at være repræsenteret ide forskellige commun<strong>it</strong>ies, og de gav deres bidrag tilprojektet. Arto var det commun<strong>it</strong>y, som mindst passedemed den måde, vi ellers brugte de forskellige commun<strong>it</strong>y.Det var dog både interessant og lærerigt, og hvisbiblioteket ikke skulle sætte debatter i gang, hvemskulle så?Anbefalinger• Hvis I vil skabe en hjemmeside for unge, skal den værelet at finde. Der er t<strong>it</strong> langt ind til de enkelte sider påbibliotekets hjemmesider• Hvis der skal skabes en hjemmeside, som er let atændre, så er det ofte problematisk at bruge biblioteketsegen hjemmeside pga. sikkerhedsregler og særligehjemmeside-programmer• Brug ikke tid på at lave egne commun<strong>it</strong>ies. Anvend decommun<strong>it</strong>ies, som de unge allerede bruger• Husk, at arbejdet på nettet kan være tungt, fordi enstreng lovgivning om ophavsret og brugen af persondatabremser de unges idéer og muligheder for atudtrykke sig via nettet26 Debat fra Arto den 10. oktober 2008. Svaret er fra chatteren Moon-Spawn.42 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 43
Fokus på informationDet er en hjemmeside, så det passer da, hvad de skriver 27Som nævnt indledningsvist blev et samarbejde medbyens skoler den ene af de tre væsentligste komponenteri projekt YOUng og dermed i <strong>Mindspot</strong>. Undervisningen,som alene blev udført af Mindkeeperne, blev den del, dervar sværest at integrere i resten af <strong>Mindspot</strong>, men over tidviste det sig, at undervisningen gav en kontaktflade medrigtig mange unge, som hverken biblioteket eller <strong>Mindspot</strong>ellers ville have fået kontakt med, og dermed gav undervisningenendnu en kontaktflade i <strong>Mindspot</strong>s univers.I løbet af projektet blev der afprøvet flere former forsamarbejde med skoler og ungdomsuddannelser og mellemforskellige hold af biblioteksfaglige undervisere. Derblev arbejdet med forskellige klassetrin, tilgange til undervisningenog afprøvet forskellige typer af PR. Desudenlavede Mindkeeperne folder ”Brug Hovedet”, som blevuddelt i klasserne.På den baggrund udviklede Mindkeeperne et konceptfor <strong>Mindspot</strong>s undervisning, som afveg fra en trad<strong>it</strong>ionelbiblioteksorientering. Dels fordi Mindkeeperne aleneunderviste i informationssøgning og kildekr<strong>it</strong>ik målrettetdet enkelte klassetrin og kun rykkede ud, når elevernestod over for en projektopgave. Dels fordi de undervistedialogbaseret og gjorde brug af eksempler, der tog udgangspunkti elevernes aktuelle projektopgaver. Dels fordi<strong>Mindspot</strong>s undervisning var tænkt som en opsøgendeservice på skolerne. Med andre ord havde <strong>Mindspot</strong> fokuspå informationen og ikke på biblioteket.Mindkeeperne underviste udskolingsklasser og alle gymnasietrin.Der blev både gennemført undervisning medudgangspunkt i de unges egne eksempler og projektopgaversamt undervisning med mere generel indføring isøgning, hvor Mindkeeperne medbragte opgaver. Forløbetviste, at motivationen blandt eleverne var klart størst, nårde selv stod over for en projektopgave, og <strong>Mindspot</strong>s konceptfungerede således bedst i 8. og 9. kl. samt 2. og 3.g.Fra projektets start blev der udarbejdet et menukortmed forskellige kursustilbud (f.eks. billed- og filmredigering).Det var dog kun informationssøgningen, der blevefterspurgt, og da tilbuddet om undervisning blev slået oppå SkoleKom, kom der så mange henvendelser, at der varklasser på venteliste.For at fange de unge, mens de var mest motiverede,skulle der undervises i ugerne lige op til aflevering afproblemformuleringerne. Dette fordrede fleksibil<strong>it</strong>et frabibliotekets side navnlig i januar, oktober og november.Den samtale, som projektet førte med de unge og dereslærere via skolesamarbejdet, var den mest trad<strong>it</strong>ionelle biblioteksfagligesamtale, vi havde. Samtalen havde informationssøgningeni centrum, og dermed tog den klart afsæt ibibliotekets kernekompetence, men med samtalen forsøgteprojektet samtidig at rokke ved den trad<strong>it</strong>ionelle forståelseaf biblioteksorienteringer. Den måde, vi gjorde det på, vistesig at være en succes: ”Jeg tror ikke kun, at det var eleverne,der lærte noget i dag, vi lærere blev vist også klogere”. 28Erfaringer• Eleverne vidste meget mindre om informationssøgning,end vi troede• Trad<strong>it</strong>ionelle biblioteksorienteringer rustede ikke elevernetilstrækkeligt, blandt andet fordi de unge ikke varmotiverede• Eleverne var kun motiverede, når de skulle aflevereproblemformulering, og derfor opnåede vi det bedsteundervisningsresultat i 8.-9. klasse og 2.-3.g<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 45
• Vi skabte hold af undervisere, hvor både faglige og personligekompetencer var medbestemmende• Den enkelte lærers engagement var altafgørende forsamarbejdet, indgåelse af aftaler samt ro, orden ogmotivation i klassen• Det fungerede godt at målrette undervisningen til detenkelte klassetrin• Samtlige klasser var meget motiverede, når der blevundervist i kildekr<strong>it</strong>ik• Det fungerede godt at undervise på skolerne i eleverneseget miljø, fordi de påtog sig rollen som værterAnbefalinger• Ryk ud, når behovet er der; når eleverne står over forprojektopgaverne• Sørg for at have én kontaktperson på den enkelte skole.Kontaktpersonen skal være den første indgang ogkontakt til de forskellige klasser og skal give biblioteketkontaktoplysninger til de respektive lærere• Lav klare aftaler med lærerne og stil krav: Det er etsamarbejde mellem skole og bibliotek, hvor læreren hardet pædagogiske ansvar, mens bibliotekaren har det didaktiskeansvar. Læreren har ikke fr<strong>it</strong>ime, for det er ikkebibliotekarens opgave at sørge for ro og orden i klassen• Det skaber en god dynamik at være to biblioteksfagligeundervisere. Underviserne skal turde gøre undervisningendialogbaseret og tage udgangspunkt i eksemplerfra elevernes projektopgaver og ikke i eksempler, der erforberedt hjemmefra• Det er vigtigt at prior<strong>it</strong>ere kildekr<strong>it</strong>ikken. Brug relevantewebsider – f.eks. skolens egen – som udgangspunkt forsnakken• Det er bedre at gå i dybden med tre baser end overfladiskat berøre seks• Drop at introducere eleverne til hele biblioteket – det erfor overvældende• Teknik skal tjekkes og fungere, inden undervisningengår i gang. Det er ikke givet, at læreren uden opfordringsørger for dette• Ved undervisning på skolerne skal I være opmærksommepå, at både elever og lærere skal have adgang til dedatabaser, der undervises i27 Udtalt efteråret 2007 af en elev i forbindelse med undervisning i kildekr<strong>it</strong>ik.28 Udtalt i november 2008 af en lærer, hvis klasse netop havde haft besøg af Mindkeeperne.46 <strong>Mindspot</strong>
<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>Bibliotek uden mors tilladelse. Biblioteks-punk. Bibliotek, fisseog hornmusik. Check out the hot librarian. Bibliotek på speed 29Markedsføring er ofte bibliotekernes achilleshæl. <strong>Biblioteker</strong>nehar en masse gode tilbud, som brugerne ikke kendertil, og forsøgene på at skabe opmærksomhed synes ofteat drukne i mængderne af reklamer, som borgerne får. 30Dette var projektet bevidst om, og der var helt fra startenfokus på at skabe erfaring med at brande <strong>Mindspot</strong> overfor målgruppen. Målet var at skabe en ændret opfattelse afbiblioteket blandt målgruppen og at gøre <strong>Mindspot</strong> kendtsom et relevant ungdomstilbud i Århus, og det mener vilykkedes.Der blev i tilblivelsen af <strong>Mindspot</strong> tænkt markedsføringhele vejen igennem. Brugerinvolveringen i sig selv havdePR-værdi, fordi brugertiltagene skabte en opmærksomhedom, at noget var på vej. Dette var både tilfældet medbrugerinddragelsen omkring design af rummet på Hovedbiblioteketog i forhold til udviklingen af de aktiv<strong>it</strong>eter, derskulle finde sted i løbet af projektet.Ud over brugerinddragelsen fungerede besøgene påskolerne, arrangementerne, netværksaktiv<strong>it</strong>eterne og Spotmobilenogså som PR for <strong>Mindspot</strong>. I anerkendelsen af,at vi dels skulle nå bredt ud til målgruppen og dels skullevære et blikfang i mange sammenhænge, forsøgte vi atskabe et bredt repertoire af arrangementer og at kommeud i forskellige sammenhænge. I den forbindelse havdeSpotmobilen en meget væsentlig PR-værdi, fordi den bådevar meget karakteristisk i s<strong>it</strong> udseende og dukkede oprundt omkring med en anderledes mødestedsfunktion.Andre aktiv<strong>it</strong>eter, som havde stor PR-værdi, var den månedligepromovering af et up-coming band – MånedensSpot – og bogen Aftryk. Det, at <strong>Mindspot</strong> lavede interviews,skrev artikler og lagde billeder af bands på myspaceog projektets blog og det, at unge fortalte deres historie,bevirkede, at deres venner og bekendte fik kendskab til<strong>Mindspot</strong>. Projektet forsøgte således meget bevidst atappellere til målgruppens interesser ved at være synligei såvel brugernes virtuelle som fysiske miljøer, men ogsåved at skabe nogle delprojekter, som de unge så en pointei at sprede til deres eget netværk. De var aktive, når deskulle sprede deres interesser, deres historier og deresproduktioner.Vi arbejdede også med mere regulær markedsføring iprojektet. Der blev på baggrund af navnet skabt et logo,og der blev kontinuerligt arbejdet med, hvordan flyers,plakater, eventkalendere m.m. skulle udformes. Der blevdog også indgået samarbejde med et ungt reklamebureauom udarbejdelse af et slogan og en reklamekampagne.Samarbejdet og samtalen med reklamebureauet kom ivæsentlig grad til at dreje sig om, hvad kernen i <strong>Mindspot</strong>var, og dermed hvad det var, vi skulle promovere. En gruppeunge mennesker kom således med andre perspektiverog gav deres bud på, hvordan <strong>Mindspot</strong> kunne sendeklare signaler, og sammen diskuterede vi os frem til, hvadder skulle signaleres. Essensen blev, at <strong>Mindspot</strong> adskiltesig fra en trad<strong>it</strong>ionel opfattelse af biblioteket ved, at deunge gennem <strong>Mindspot</strong> havde mulighed for at påvirkebiblioteket, komme med idéer og føre idéer ud i livet.Vores slogan og omdrejningspunktet for PR-kampagnenblev <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>.Det, at vi brandede <strong>Mindspot</strong> og ikke biblioteket somsådan, fik flere til at stille spørgsmålstegn ved, om biblioteketblev markedsført, og dermed om vi overhovedet opnåedeerfaringer med, hvordan biblioteket skal markedsføresover for unge. På sin vis er denne indvending korrekt, for vivalgte bevidst ikke at markedsføre biblioteket som en samlethelhed; det fandt vi ganske enkelt irrelevant i forhold tilmålgruppen. Projektets mål var således ikke at formidledet samlede bibliotekstilbud men at fokusere på enkelterelevante tilbud, så et sammensurium af informationer blevundgået. Der var naturligvis den fare, at PR-arbejdet kunnehave været forgæves, hvis <strong>Mindspot</strong> ikke blev videreførtefter projektets afslutning, men for os at se var <strong>Mindspot</strong>også biblioteket, og dermed markedsførte vi med <strong>Mindspot</strong>dele af biblioteket over for de unge. For os at se var det væsentligereat arbejde med differentieret markedsføring ogat fortælle én skarpt skåret historie end at forsøge på at fortælledet hele. Set i bakspejlet mener vi fortsat, at dette erden rigtige og den eneste strategi, hvis en given målgruppeskal nås, for det har været tydeligt, at det er de entydigebudskaber, der har været succesrige i <strong>Mindspot</strong>s PR.Erfaringer• Vi brugte vores netværk og lod mange af de unge reklamerefor os og vores arrangementer• Vi forsøgte ikke at markedsføre hele biblioteket men fokuseredepå at reklamere for det tilbud, der var relevantfor målgruppen• Vi udsendte eventkalendere, nyhedsbreve, sms’er,Facebook-inv<strong>it</strong>ationer, og vi reklamerede via netværk ogbyens elektroniske eventkalendere. Vi forsøgte at væresynlige så mange steder som muligtAnbefalinger• Samarbejd med den valgte målgruppe om markedsføringen• Sørg for at være synlig dér, hvor de unge er. Brug ressourcerneeffektivt og vær dér, hvor det er relevant• Når det gælder unge, er menneskelige relationer denbedste reklamesøjle• Selvfølgelig skal der reklameres på biblioteket, men derer flere at komme i kontakt med uden for biblioteket• Spild ikke alle kræfterne på at lave plakater – der eralligevel ikke mange steder, hvor de må hænges op. Tilgengæld må flyers hyppigt lægges rundt omkring29 Forslag til <strong>Mindspot</strong>s slogan produceret af det unge reklamebureau MINUS21, sommeren2008.30 Dette er baggrunden for, at Styrelsen for Bibliotek og Medier har skudt et markedsføringsprojekti gang: www.bibliotekogmedier.dk/biblioteksomraadet/indsatsomraader/markedsfoering/48 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 49
Vi kan ikke klare os selvVi laver en projekthåndbog – og vi vil så gerne have hjælp :-) 31Helt fra starten af projektet satsede vi på at skabe etbrugerdrevet, netværksbaseret ungdomsbibliotek. Fokuspå det netværksbaserede skyldtes en forventning om, at viikke kunne lave et godt, perspektiveret og relevant bibliotekstilbudfor unge uden hjælp fra andre. Vores viden omunge, vores kendskab til ungdomskulturen og til de ungesmedier var ganske enkelt ikke stort nok. Dertil kom enantagelse om, at det ville være nemmere at få kontakt medunge via et netværk. Vi indledte således samtalen medomkringliggende inst<strong>it</strong>utioner og ungdomsinteressenterfor at åbne vores organisation og udvide vores arbejdsfelt,fordi vi forventede, at vi ville fejle, hvis vi troede, at biblioteketkunne selv. Hvis biblioteket skulle tænke ud over detrad<strong>it</strong>ionelle rammer, måtte vi åbne os for omverdenen.Vi arbejdede netværksorienteret med langt de flestetilbud, vi lavede. Vi involverede skolelærere i udtænkningenaf vores undervisningstilbud, og ungdomsklubberblev involveret i såvel udtænkningen af projektbeskrivelsensom i gennemførelsen af de forskellige arrangementer.Koncerter blev planlagt i samarbejde med musikkyndige,filmarrangementer i samarbejde med filmkyndige ogcomputerspilsarrangementer blev skabt sammen medcomputerspillere. 32Netværket blev også brugt til løbende at give gruppenbag <strong>Mindspot</strong> input, hvis vi følte, at vi var ved at køre fast.Der blev afholdt netværksmøder, hvor hele <strong>Mindspot</strong>gruppenvar til stede, hvor kun Mindkeepere eller <strong>Mindspot</strong>terevar med, eller hvor enkelte <strong>Mindspot</strong>tere ogMindkeepere mødtes med eksterne partnere. Pointen meddisse møder var dels at få praktisk hjælp eller komme overen tung periode og dels at ruske op i både <strong>Mindspot</strong>tereog Mindkeepere i forsøget på at undgå, at gruppen blevfor inst<strong>it</strong>utionaliseret.For os at se er inst<strong>it</strong>utionalisering måske den størstebarriere i et udviklings- og netværkssamarbejde. Hvis enbestemt tankegang eller et ”vi plejer” tager overhånd, såvil dynamikken forsvinde. Netværket giver mulighed for atfå rusket op i denne inst<strong>it</strong>utionalisering, fordi de enkelteinst<strong>it</strong>utioner konstant må kommunikere, hvem og hvad deer, og herved bliver den tavse viden kommunikeret. Dettelykkes dog kun, hvis der ikke kun skabes et netværk afinst<strong>it</strong>utioner og mennesker, der ligner hinanden.Fra starten af projektet var det os, der var de opsøgende.Det var os, der bad eksterne partnere om hjælp,men undervejs i projektet udviklede samarbejdet sig til atblive et regulært netværkssamarbejde, hvor vi også blevkontaktet for at være den hjælpende hånd både i forholdtil idéudvikling, udlån af udstyr, deltagelse med Spotmobileneller med at være indgang til det øvrige bibliotek ellertil andre dele af kommunen.Erfaringer• Projektet blev bedre og mere gennemført, fordi det blevskabt i samarbejde med andre, som havde forstand påandre ting end os• Nogle gange var det nødvendigt at sige fra i forhold tilet samarbejde, fordi samarbejdspartnerne var for langtfra hinanden• Det var nogle gange svært at samarbejde, fordi parternehavde forskellige idéer om, hvordan ting skulle gøres,og hvornår de skulle gøres. For os var det vigtigt atbalancere mellem at give frie tøjler, når det var muligtog stramme grebet, når det var nødvendigt• Det tager tid at skabe et netværk, og en af styrkernei dette projekt var, at projektet og dermed netværkethavde tid til at vokseAnbefalinger• Et relevant ungdomstilbud kan ikke skabes uden samarbejds-og sparringspartnere. Biblioteket hverken kaneller skal opfinde de dybe tallerkener selv• Netværk skabes ikke via mails – grib røret og ring• Samarbejdsrelationer kan kikse, så sørg for at havebåde professionelle og amatører i netværket. De kanbidrage med noget forskelligt• Hvis en samarbejdsrelation ikke ser ud til at lykkes, sådrop den i startfasen i stedet for at blive irr<strong>it</strong>eret helevejen gennem samarbejdet. Tag problemerne i opløbet• Alle parter i samarbejdsrelationen skal have noget atbyde ind med. Biblioteket skal ikke bare tage. Giv samarbejdspartnernenoget igen• De, der giver idéer til andre og modtager idéer fra andre,klarer sig bedst• Skab netværk inden for en række forskellige kulturinst<strong>it</strong>utioner,som kan noget andet end biblioteker• Sørg for at mixe mennesker og faggrupper, som normaltikke mødes, og som har forskellige arbejdsformer,kompetencer og perspektiver. Mennesker som lignerhinanden for meget, udfordrer ikke hinanden• Sørg for at lave en klar forventningsafstemning. Hvisden er på plads, må der gerne stilles krav undervejs• Lav afrunding på samarbejdet – hvordan synes de forskelligeparter i samarbejdet, at det er gået31 Emnet for en mail udsendt i <strong>Mindspot</strong>s netværk i forbindelse med udarbejdelse afProjektguiden.32 En liste over <strong>Mindspot</strong>s samarbejdspartnere kan ses her: www.aakb.dk/sw99808.asp50 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 51
En refleksiv proces med forstyrrelserog selvevalueringFor mig viste stop-op-dagen tydeligt, at når en udefrakommendestiller ”forstyrrende” spørgsmål, så tvinger det os til atkunne definere, hvem vi er og til at kunne <strong>it</strong>alesætte det, vigår og laver, hvilket er rigtig sundt og givtigt for projektet 33Evaluering af projekt YOUngAf Michael René KristianssonProjekt YOUng blev evalueret ud fra princippet om løbendeselvevaluering – en dialogbaseret metode. Pointen medløbende selvevaluering var jævnligt at justere projektet ind iforhold til projektets formål under hensyntagen til, at projektetsformål netop godt kunne ændre karakter hen ad vejen,hvis det viste sig at være hensigtsmæssigt. Hvilket detgjorde. Naturligvis var der grænser for, hvor meget formåletkunne afvige fra det oprindelige udgangspunkt og grundlagfor ansøgningen til Styrelsen for Bibliotek og Medier. Det varen stor opgave for projektgruppen både at skulle håndterede mål, som var fastsat fra begyndelsen, og dynamikken irelation til målsætningen. Udfordringen bestod i, at projektgruppenpå en overbevisende måde skulle kunne forklareog begrunde en eventuel afvigelse, hvis de dynamiske mål iløbet af processen kom til at afvige afgørende fra de oprindeligtfastlagte mål.Begrundelsen for at vælge en løbende evaluering frem foren retrospektiv evaluering var, at resultatet af en retrospektivevaluering ofte kommer for sent i forhold til at kunne korrigereprocessen i tide. Begrundelsen for at vælge selvevalueringfrem for ekstern evaluering er, at selvevaluering iprincippet hurtigere og mere effektivt opnår deltagernesaccept af evalueringsresultaterne. Der opstår dog problemer,hvis der ikke er tilstrækkelig selvkr<strong>it</strong>ik i projektgruppen,og hvis projektdeltagerne ikke har den fornødne teknik (ellerikke tager teknikken til sig) til at kunne betragte projektet”ude fra”. Den store fordel ved den foreliggende metode– løbende selvevaluering – er, at den samtidig fremmer brugerinddragelse,hvilket var et af de oprindelige mål i YOUng.Fordi metoden er dialogbaseret, var den i stand til at inddrage<strong>Mindspot</strong>terne i evalueringsdiskussionen omend påen indirekte måde. Det negative aspekt ved den anvendteevalueringsmetode er, at retrospektiv uafhængig eksternevaluering af mange formodentlig opfattes som mere gennemskueligog troværdig end løbende selvevaluering.Løbende korrektion og koordineringInden Michael René Kristiansson blev involveret i evalueringsprocessen,havde projektgruppen på forhånd formuleretet målhierarki for hvert af de tre elementer (sted, formidlingog indhold), som projektet ønskede at få evalueret.• Sted: At definere hvordan et nyt og innovativt ungdomsmiljø/ ungdomsbibliotek med plads til mødested oguformel læring skal være, hvad angår indretning, tilbud,aktiv<strong>it</strong>eter, materialer etc.• Formidling: At styrke de unges nysgerrighed over for oglyst til at arbejde med IT og at deltage i demokratiskeprocesser ved at give de unge mulighed for at påvirkedet offentlige rum, både som personlige fysiske og virtuellerum og som kollektive fysiske og virtuelle rum• Indhold: At der i samarbejde mellem ungdomsinst<strong>it</strong>utionerog biblioteket skabes en platform, der fungerersom sammenhængskraft i en livsperiode med mangeinst<strong>it</strong>utionelle skift. Platformen skal være et sted, hvorde unge får hjælp til og mulighed for at udfolde sig.52 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 53
Målhierarkiet bestod i en beskrivelse af sammenhængenmellem formål, delmål, succeskr<strong>it</strong>erier samt evalueringsformi forhold til formålet mm. På det indledende mødei januar 2007 mellem projektgruppen og den nytiltrådteevaluator blev der enighed om, at evalueringsformenskulle bygge på princippet om løbende selvevaluering,og at dette princip fremover skulle ligestilles med (ellerkunne få konsekvenser i forhold til) det foreliggendemålhierarki. Udgangspunktet for evalueringsprocessenblev at ”teste” målhierarkiet for indbyrdes konsistens,kohærens mm. Udgangspunktet for evalueringen blevendvidere at ”teste” projektgruppens mentale modeller:Havde projektdeltagerne samme opfattelse af projektet,eller herskede der varierede forestillinger, og hvis der varforskel i tænkemåde, hvad var så årsagen?Den første stop-op-dag fandt sted i april 2007. Førstinterviewede evaluator projektlederen, hvorefter der blevafholdt en workshop, hvor den samlede projektgruppedeltog. Hver deltager skulle redegøre for elementer i projektet.Evaluator gik hårdt til de enkelte deltagere dels forat afsløre inkonsistens i projekt og målhierarki, og dels forat fremprovokere deltagerens tavse viden om projektet.Denne stop-op-dag var en øjenåbner for projektgruppen,og projektet kom herefter til at ændre form og retning:Projekt YOUng udviklede sig fra at være idéen om at skabeet fysisk bibliotek til og med unge til at være idéen omat udvikle nye bibliotekstilbud til unge i Århus i en dialogmed de unge, jf. kap<strong>it</strong>let YOUng var startskuddet. Projektettog form af et kommunikationsprojekt, som havde tilformål at udvide horisonten og forøge perspektiverne hosde involverede parter.RefleksionspapirerEt vigtigt værktøj i evaluerings- eller korrektionsprocessenvar udarbejdelsen af refleksionspapirer. Hver enkeltdeltager i projektgruppen skulle forud for hver stop-op-dagfremstille et eller flere refleksionspapirer, der omhandledede aktiv<strong>it</strong>eter, der havde fundet sted siden foregåendestop-op-dag. Refleksionspapirerne havde som formål at fåprojektdeltagerne til at fastholde og formulere deres vurderinger– pos<strong>it</strong>ive som negative – af de aktiv<strong>it</strong>eter, der havdefundet sted. Hver enkelt deltager foretog ofte forskelligeiagttagelser ud fra deres respektive ståsteder og gemytter,og pointen med refleksionsarbejdet var, at projektdeltagerneskulle dele deres viden og iagttagelser med hinanden.Dette blev også en øjenåbner for deltagerne, eftersom detblev tydeligt for alle, at de samme aktiv<strong>it</strong>eter kunne vurderesmeget forskelligt. Formålet med at mødes og diskutererefleksionspapirerne var også jævnligt at opnå konsensusomkring projektet og dets udvikling. Uden et sådantkonsensusmøde og en forudgående refleksionsproces varder nemlig stor sandsynlighed for, at projektet, efterhåndensom det skred frem, ville blive opfattet forskelligt af deenkelte deltagere. Uden fælles fodslag ville projektet mistefremdrift og retning. <strong>Mindspot</strong>terne blev ikke bedt om atfremstille refleksionspapirer, fordi det blev vurderet, at detville blive et for omfattende arbejde for dem.Stop-op-dageI evalueringsforløbet var der i alt tre stop-op-dage, hvorafden første allerede er omtalt. Ved stop-op-dagene i november2007 og maj 2008 deltog foruden Mindkeeperne,projektejeren og projektkonsulenten også <strong>Mindspot</strong>terne.Den 29. november 2007 havde som formål at udarbejdefælles fortællinger om projektet således, at Mindkeepereog <strong>Mindspot</strong>tere bedre kunne kommunikere sammen vedhjælp af en fælles sproglig / narrativ referenceramme. Denefterfølgende stop-op-dag havde som formål at ”forstyrre”den herskende opfattelse af projektet, som i den mellemliggendeperiode var blevet etableret blandt deltagernesom følge af den daglige trummerum. Denne ”forstyrrelse”skete med udgangspunkt i spørgsmålet om, hvorvidtprojektet var på rette kurs eller om der var grund til justeringer.”Tricket” bestod i, at Mindkeepere og <strong>Mindspot</strong>terekom til at tale sammen om <strong>Mindspot</strong>-projektet på en nyog anderledes måde, end dagligdagen tillod.Den afsluttende evalueringDen afsluttende evaluering strakte sig over to dage ijanuar 2009. Der blev foretaget omfattende interview medbåde Mindkeepere og <strong>Mindspot</strong>tere. Den sidste dag sluttedemed en workshop, hvor de seneste og mest omfattendeprojekter, aktiv<strong>it</strong>eter og produkter blev diskuteretog vurderet. Workshoppen og interviews afslørede, at dervar enighed om, at projektet YOUng/ <strong>Mindspot</strong> havdeværet en stor succes både, hvad angik proces og opnåederesultater. Denne opfattelse blev også bekræftet af, at projektetfortsætter som en del af bibliotekets driftstilbud.Idéen med evalueringsprincippet ”løbende selvevaluering”er, at projektet justeres hen ad vejen, og at kr<strong>it</strong>iktages alvorligt, fastholdes i erindringen og formulereseksplic<strong>it</strong> f.eks. i form af erfaringer og anbefalinger. Enkommende artikel vil vurdere evalueringsprojektet(projektet i projektet), og dermed den del, der vedrørerden ”løbende selvevaluering”. Artiklen forventes at bliveoffentliggjort i 2009 i et dansk eller internationalt BDIforskningstidsskrift.Samarbejde med evaluatorAf Louise OvergaardDen løbende evalueringsmetode har været ny på Hovedbiblioteket,og inden evalueringsformen blev valgt, var der enrække forudgående overvejelser. Spørgsmålet var nemlig,om evalueringsformen ville give os tilstrækkeligt og acceptabeltevalueringsmateriale, når projektets slutproduktikke blev en evalueringsrapport skrevet alene af en eksternevaluator. Spørgsmålet var også, om vi kunne håndtere atafsætte løbende tid til refleksioner. Faren var, at det refleksionsarbejde,som gruppen selv skulle stå for, ville bliveglemt, fordi den praktiske og travle hverdag ville tage over.Retrospektivt var disse overvejelser relevante, mennu ved vejs ende oplever projektgruppen at have fåetmeget ud af den anvendte evaluerings- eller korrektionsproces,selvom det var vigtigt at finde en balancegangmellem, hvor mange refleksionspapirer, der skulle lavesog hvornår. Det var vigtigt, at Mindkeeperne havde tid ogdet mentale overskud til at kunne tænke refleksivt over despørgsmål, som de blev stillet, for ellers ville der kommestandardsvar uden bagvedliggende refleksion. I startfasenvar det desuden vigtigt, at der var tid til at tale om, hvordanrefleksionerne skulle gribes an, da det også var en læreprocesat gøre besvarelserne refleksive – Mindkeepernelærte sig undervejs at hæve deres projektrefleksioner oppå et metaniveau. Evaluator og projektleder diskuteredei perioder, hvilke spørgsmål, der skulle stilles, og i andreperioder var det projektlederen, der stillede de spørgsmål,som hun fandt det nødvendigt at få svar på.Dette betød, at refleksionspapirerne i YOUng ikkealene blev brugt til at evaluere og korrigere projektetsindhold, men de blev også brugt som et ledelsesredskab.54 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 55
Via refleksionspapirerne var det muligt at skabe et åbentrum for problemer, frustrationer og kontinuerlig feedbackmellem projektleder og projektdeltagere.Arbejdet med løbende stop-op-dage og mellemliggendemøder med refleksionspapirer på dagsordenen varet fast element i projektets arbejdsform. Selvom der oftelød kommentarer som ”hvordan skal jeg svare på det?”,”jeg laver lige en overspringshandling inden refleksionspapiret”,eller ”det svarede vi da på for et år siden”, såvar processen gavnlig, og refleksionsarbejdet kom til atfungere som et pusterum i en travl hverdag. Alle Mindkeeperefremhæver ved projektets afslutning refleksionernesom værdifulde for projektet.For processens gennemførelse var et godt samarbejdemellem evaluator og projektet essentielt. Navnlig var detvigtigt, at der var en god kommunikation mellem evaluatorog projektleder, fordi det i dagligdagen var projektlederensansvar at tænke refleksioner og spørgsmål ind iprojektets program. Gennemførelsen af en sådan løbendeevaluerings-og korrektionsproces er således afhængig af,at der er tid og overskud i projektgruppen, og at ledelsenkan se pointen i at bruge tid og kræfter på arbejdet. Enløbende selvevalueringsproces kræver væsentligt merearbejde fra inst<strong>it</strong>utionens side end en eksternt ledet evalueringsproces,men til gengæld giver det en mulighed for atjustere og kvalificere projektet løbende.Erfaringer:• Processen med den løbende evaluering har været god,fordi vi har haft tid til at rette ind og justere undervejs,og fordi der har været afsat tid til at reflektere• Processen blev både anvendelig for projektet som evaluerings-og korrigeringsværktøj og som ledelsesredskab• Vi havde en evalueringsproces, hvor vores målhierarkiløbende blev justeret i forhold til, hvor vi ønskede, atprojektet skulle bevæge sig hen• Gruppen bestående af Mindkeepere og projektlederindledte en dybere diskussion af projektets mål ogopnåede en konsensus om projektets retning. Dennekonsensus bevirkede, at Mindkeeperne og projektlederenvar klar til at møde <strong>Mindspot</strong>terne, og at der ikkeopstod forvirring, når <strong>Mindspot</strong>terne eller andre grupperaf unge havde ændringsforslag. Denne konsensusskabte således omstillingsparathedAnbefalinger:• Stil åbne spørgsmål i refleksionspapirerne, stil måskedet samme spørgsmål på flere måder og stil vigtigespørgsmål med jævne mellemrum• Overvej grundigt, hvornår der skal stilles spørgsmål oghvilke spørgsmål, der skal stilles• Hvis der skal arbejdes med en sådan refleksionsmetode,skal der være tid og overskud til det, og projektetskal være af en sådan varighed, at det er muligt at retteind efter refleksionerne• Det er vigtigt at skabe et rum for, at både pos<strong>it</strong>ive ognegative refleksioner kan komme frem. Derfor er detf.eks. vigtigt med klare retningslinier for, hvordan papirernebliver opbevaret eller offentliggjort, samt hvordanman præsenterer sine refleksioner33 Fra et refleksionspapir skrevet af en af Mindkeeperne efter første stop-op-dag iapril 2007.56 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 57
PublikationslisteI forbindelse med projektet er der publiceret rapporter,bøger og film:Aftryk – Unge i ÅrhusBogen er lavet af to <strong>Mindspot</strong>tere og otte frivillige unge.Se kap<strong>it</strong>let ”Biblioteket som producent”. Bogen kandownloades på www.mindspot.dkBrug HovedetPjece til hjælp ved informationssøgning. Pjecen erlavet af projektets Mindkeepere. Se kap<strong>it</strong>let ”Fokuspå information”. Pjecen kan downloades frawww.aakb.dk/mindspotFremtidens bibliotek – Et idékatalog skabt for Århus Kommunebibliotekaf unge århusianereIdékataloget er udkommet af en workshop, der blevafholdt på Hovedbiblioteket i foråret 2007. Idékatalogetkan downloades fra www.aakb.dk/mindspotHow to engage youth– A best practice report from MEeting YOUthRapporten er lavet af projektpartnerne fra projektMEeting YOUth. Der kan læses mere om projektet påwww.aakb.dk/meetingyouth, hvorfra rapporten også kandownloadesHvad er <strong>Mindspot</strong>?En præsentationsfilm lavet af en af <strong>Mindspot</strong>terne.Filmen kan ses på www.mindspot.dk/hvad-er-mindspotHvis du fik fem millioner, hvad ville du så gørefor unge i Århus?En oversigt over de mange idéer, som unge århusianerefremkom med i sommeren 2008. Listen kan downloadesfra www.aakb.dk/mindspotHvordan inddrager vi de unge?Artikel i Danmarks <strong>Biblioteker</strong> nr. 5 2008, om brugerinddragelseaf unge, bl.a. i forbindelse med projektetMEeting YOUth.<strong>Mindspot</strong> – <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>Refleksionsrapport fra Hovedbibliotekets ungdomsprojektYOUng, som har udviklet tilbuddet <strong>Mindspot</strong>.Rapporten kan downloades fra www.aakb.dk/mindspotpå dansk og engelsk<strong>Mindspot</strong> – the Movie – the <strong>Library</strong> as a Universe!En afslutningsfilm om <strong>Mindspot</strong>-tænkningen og enpræsentation af <strong>Mindspot</strong> universet. Filmen kan ses påyoutube og www.aakb.dk/mindspotMånedens SpotFor at sætte fokus på upcoming bands har <strong>Mindspot</strong>lavet in<strong>it</strong>iativet Månedens Spot, hvor der er skrevet enrække artikler, produceret film og taget fotografier afunge bands. Se kap<strong>it</strong>let ”Biblioteket som producent”.Se materialet på www.mindspot.dk/manedens-spot/og www.myspace.com/mindspotdk<strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 59
L<strong>it</strong>teraturlisteProjektguiden – en guide til unge projektmagere i ÅrhusBogen er lavet af en række projektmagere fra Århus oger redigeret af to <strong>Mindspot</strong>tere. Se kap<strong>it</strong>let ”Hjælp tilunge innovatører”. Bogen kan downloades frawww.projektguidenaarhus.dkREACH OUT! – Inspiration til brugerinddragelse oginnovation i kulturens verdenI Kulturministeriets rapport beskrives bl.a. <strong>Mindspot</strong>sbrugerinddragelse. Rapporten kan downloades frawww.kum.dk/sw80075.aspVejen til bedre kulturtilbud for ungeReportage fra temadagen Fra rumvæsen til rumskaber –unge som innovationskraft bragt i Danmarks <strong>Biblioteker</strong>nr. 5 2008.Projektlinks:<strong>Mindspot</strong>: www.mindspot.dk<strong>Mindspot</strong>s billeder: www.flickr.com/photos/mindspot/<strong>Mindspot</strong>s film: www.youtube.com/mindspotdk<strong>Mindspot</strong>s projekthjemmeside: www.aakb.dk/mindspotMånedens Spot: www.myspace.dk/mindspotdkProjektguiden: www.projektguidenaarhus.dkYOUng: www.aakb.dk/youngInspirationslinks:Brug Brugerne: www.brugbrugerne.dkBrugernes Bibliotek: remixbiblioteket.dk/brugernesbibliotek/Forvandlingsrum: www.aakb.dk/forvandlingsrumDet Interaktive Børnebibliotek:www.aakb.dk/detinteraktivebornebibliotekHybride Læringsmiljøer: www.aakb.dk/hybrideMEeting YOUth: www.aakb.dk/meetingyouthMultimediehuset (det kommende Hovedbibliotek i Århus):www.multimediehuset.dkL<strong>it</strong>teratur:Ad hoc-gruppen ”Biblioteksbetjening af unge” (2004):<strong>Biblioteker</strong>ne og de unge – Vil de os og vil vi dem?,Gentofte <strong>Biblioteker</strong>ne, Gentoftede Saint-Exupery, Antoine (1986): C<strong>it</strong>adellet,Lindhardt og Ringhof, KøbenhavnEgebo, Kirsten (2006): Fremtidens bibliotek for de unge– baseret på ungdomsforskning og de unges holdning tilbibliotekerne, Kultur- og Fr<strong>it</strong>idsforvaltningen, KøbenhavnEuropean Commission (2001):Wh<strong>it</strong>e Paper: A New Impetus For European Youth,European Commission, BruxellesEuropa-kommisionen (December 2005):Youth takes the floor – Young Europeans’ concerns andexpectations as to the development of the European Union,European Commission, BruxellesKulturministeriet (Oktober 2008):REACH OUT! – Inspiration til brugerinddragelse og innovationi kulturens verden, Kulturministeriet, KøbenhavnHaarder, Bertel (December 2008): Videohilsen ved DanskUngdoms Fællesråds Delegeret Møde: www.duf.dk/forside/om_duf/delegeretmoedet/videohilsen_fra_bertel_haarder/Hebdige, Dick (1988): Hiding in the Light,Routledge, LondonHenriksen, Claus Syberg (2006): Børn bruger biblioteker –Spørgeskemaundersøgelse blandt københavnske børn ogunge, Københavns Kommune, KøbenhavnJensen, Vibeke Bye (2002): Hvad skal vi gøre ved ham?,Børn&Unge – fagblad for pædagoger og klubfolkorganiseret i BUPL, København, www.boernogunge.dk/internet/printudgbogu.nsf/0/2062675DE0883536C1256C2A0059C1AD!opendocument60 <strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong> 61
Kofod, Anne (2004): <strong>Biblioteker</strong>ne og de unge – vil de osog vil vi dem?, fra Rapport fra ad hoc gruppen: Biblioteksbetjeningaf unge, Gentofte <strong>Biblioteker</strong>ne, GentofteKofod, Anne & Nielsen, Jens Christian (2005):Det normale ungdomsliv – Hverdagsliv, fællesskab, trivselog fremtid, Center for Ungdomsforskning,Learning Lab Denmark, Danmarks PædagogiskeUnivers<strong>it</strong>et, KøbenhavnKofod, Anne (2006): Hvad er det, de unge vil have?Om den nye Roskilde-undersøgelse af unge og biblioteker,Danmarks <strong>Biblioteker</strong>, Årgang 2006 nr. 6, KøbenhavnKofod, Anne & Sørensen, Niels Ulrik (2006):Unge og biblioteker, Center for ungdomsforskning forRoskilde Bibliotek, RoskildeKofod, Anne (7. marts 2006):Oplæg om Unge… Trends og Tendenser,Center for UngdomsforskningKristiansson, Michael René (2007):Fremtidens bibliotek for de unge? del 2. Scenarier omkringprojekt unge, Københavns <strong>Biblioteker</strong>, København:www.bibliotek.kk.dk/bibliotekerne/publikationer/scenarierapport_web_300807.pdfKristiansson, Michael René & Gaml, Mads (2006):Strategisk refleksiv konversation: En strategi for udvikling afformidlingskompetencer på folkebibliotekerne.Dansk Biblioteksforskning, Årgang 2006 nr. 2, KøbenhavnMadsen, Christian Østergaard & Stald, G<strong>it</strong>te (2005):Mobile medier – mobile unge – formidlingsrapport 02/05,Københavns Univers<strong>it</strong>et, KøbenhavnPedersen, Thorkild Holm (2006):Biblioteket som demokratisk torv, DBCAvisen,03 efterår 2006, Dansk BiblioteksCenter, BallerupPless, Mette & Katzenelson, Noemi (2005):Niende klasse og hvad så? En midtvejsrapport om ungesuddannelsesvalg og overgang fra grundskole til ungdomsuddannelseog arbejde, Center for Ungdomsforskning,KøbenhavnPutnam, Robert (2000): Bowling Alone,Simon & Schuster, New YorkPutnam, Robert (2003): Better Together,Simon & Schuster, New YorkRoed, Tove (2006): Børn bruger <strong>Biblioteker</strong> – hvordan oghvornår – Rapport over interview med københavnske børnog unge, Københavns Kommune, KøbenhavnSløk, Johannes & Holm, Keld (1995): Begrebsforvirring,Centrum, DanmarkSøgaard, Mads: Mock-ups, Interaction-Design.org.Hentet 16.01.09 på: www.interaction-design.org/encyclopedia/mock-ups.htmlInternational inspiration som projektet har kontakt til:Bibliotek 10, Helsinki, FinlandDeichmanske Bibliotek, Oslo, NorgeDieselverkstaden, Sickla, SverigeKulturhuset Stockholm, Lava og Serieteket,Stockholm, SverigeMedien@age, Dresden, TysklandPunkt Medis, Stockholm, SverigeSutton <strong>Library</strong>, London, EnglandThe Warsaw Public <strong>Library</strong> of the Ursynów District,Warszawa, Polen62 <strong>Mindspot</strong>
MINDSPOT<strong>Mindspot</strong> <strong>Make</strong> <strong>it</strong> <strong>your</strong> <strong>Library</strong>. Reflleksionsrapport fra udviklingsprojektet YOUng. Borgerservice og <strong>Biblioteker</strong>. Hovedbiblioteket, Århus