ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
ILJÃFORSKNING - Info - Aarhus Universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992 - 1996<br />
En ny fase af programmet efter 1996?<br />
I dette nummer lader vi startskuddet gå for debatten om, hvad en<br />
eventuel ny fase af programmet efter 1996 skal focusere på. Nogle af<br />
medlemmerne af følgegrupperne under programmets centre lægger ud<br />
med at give brugersynspunkter på, hvor den strategiske miljøforskning<br />
skal bevæge sig hen, når det nuværende program slutter ved udgangen<br />
1996.<br />
Vi opfordrer til, at flere af følgegruppemedlemmerne og andre brugere<br />
af miljøforskningens resultater fatter tastaturet og skriver til programmet<br />
og dette blad, hvis de vil være med til at sætte deres præg på<br />
miljøforskningen frem mod år 2001. Alle indlæg vil så vidt muligt blive<br />
bragt i bladet og under alle omstændigheder indgå i det materiale, der<br />
skal danne baggrund for en beslutning om en evt. ny fase af programmet.<br />
Næste deadline er 15. december.<br />
En af programmets centerledere, Jens Morten Hansen fra Grundvandsgruppen,<br />
har til dette nummer bidraget med sine synspunkter<br />
på, hvilke temaer og tilgangsvinkler, der efter hans opfattelse må være<br />
centrale for grundvandsforskningen frem mod årtusindskiftet. I det<br />
næste nummer vil en række af programmets øvrige centerledere komme<br />
med deres syn på den strategiske miljøforsknings udviklingsperspektiver<br />
inden for deres fagområder.<br />
Processen sat igang<br />
fortsættes side 2<br />
På baggrund af de hidtidige positive erfaringer med programmet har<br />
de deltagende ministerier bedt ledelsesgruppen for programmet om at<br />
være initiativtager i en proces, der kan tilvejebringe et beslutningsgrundlag<br />
for en ny fase af Det strategiske Miljøforskningsprogram.<br />
Hensigten er, at en ny fase af programmet kan iværksættes direkte i<br />
forlængelse af det indeværende.<br />
Indholdsfortegnelse - se bagsiden.<br />
MILJØFORSKNING<br />
17<br />
december 1994
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Fortsat fra forsiden:<br />
En væsentlig del af dette beslutningsgrundlag vil være et oplæg fra ledelsesgruppen<br />
om faglige kerneområder for den strategiske miljøforskning 1997 - 2001. I forbindelse<br />
med udarbejdelsen af dette oplæg har ledelsesgruppen nedsat en skrivegruppe, der<br />
skal udarbejde et førsteudkast for ledelsesgruppen. Skrivegruppen, der får medlem af<br />
ledelsesgruppen Ole Olsen som formand, består af en række internationalt anerkendte<br />
danske miljøforskere samt af ansvarlige fra ministerierne, der har et fagligt overblik<br />
over de problemstillinger, der set fra en overordnet miljøpolitisk og -administrativ<br />
synsvinkel bør være centralt placeret i en langsigtet, strategisk miljøforskningsindsats.<br />
Skrivegruppens medlemmer er:<br />
Institutleder Katherine Richardson, Danmarks Fiskeri- & Havundersøgelser.<br />
Professor Bent Christensen, Københavns <strong>Universitet</strong>.<br />
Afdelingsleder Arne Jensen, Forskningscenter Risø.<br />
Professor Jørn Henrik Petersen, Odense <strong>Universitet</strong>.<br />
Afdelingsforstander Jørgen Jakobsen, Statens Planteavlsforsøg.<br />
Vicedirektør Jens Morten Hansen, Danmarks Geologiske Undersøgelse.<br />
Professor Jørn Olsen, <strong>Aarhus</strong> <strong>Universitet</strong>.<br />
Professor Jens Aage Hansen, Aalborg <strong>Universitet</strong>.<br />
Underdirektør Niels Juul Jensen, Miljøstyrelsen.<br />
Vicedirektør Jens Bjerregaard Christensen, Skov- og Naturstyrelsen.<br />
Kontorchef Vibeke Hein Olsen, Forskningsministeriet.<br />
2
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
Strategi, forskning og formidling<br />
Af ledelsesgruppen<br />
Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
lægger afgørende vægt på, at der skabes<br />
forskningsresultater på et internationalt<br />
højt niveau. Om dette mål nåes vil vi få<br />
et fingerpeg om i forbindelse med den<br />
nært forestående midtvejsevaluering.<br />
Her vil ledelsesgruppen bistået af de<br />
sagkyndige faggrupper focusere på, om<br />
forskningen i centrene har den ønskede<br />
kvalitet - om det har været de 162 mio.<br />
kr. værd, der foreløbigt er udbetalt til<br />
centrene.<br />
Danske miljøforskere blev i evalueringen<br />
af dansk miljøforskning i 1989 mindet<br />
om det ønskelige i at markere sig<br />
stærkt på den internationale forsknings<br />
scene. Det er ledelsesgruppens opfattelse,<br />
at denne påmindelse har båret frugt,<br />
og at den har medført, at danske miljøforskere<br />
uanset hvilken institutionstype,<br />
de er tilknyttet, nu i stigende grad publicerer<br />
internationalt. Den tendens er<br />
positiv, og kan den udbygges i kraft af<br />
Det strategiske Miljøforskningsprogram,<br />
er det glædeligt. Den internationale dimension<br />
er fortsat den væsentligste kvalitetssikring<br />
af indsatsen.<br />
Forskningen og<br />
indsatsen for et bedre miljø<br />
Formidlingen af forskningsresultater til<br />
andre i det internationale forskermiljø<br />
er med andre ord af afgørende betydning.<br />
Dette gælder for al forskning, og et<br />
strategisk forskningsprogram ikke er<br />
nogen undtagelse. Når dette er slået<br />
fast, må det imidlertid også pointeres, at<br />
ingen forskning - og slet ikke forskning<br />
under et strategisk forskningsprogram -<br />
må forholde sig isoleret og udelukkende<br />
til forskerverdenen.<br />
Ingen burde være i tvivl om, at Det<br />
strategiske Miljøforskningsprogram er<br />
sat i verden for at skabe en øget kompetence<br />
på områder, hvor der savnes viden<br />
Hvor løber programmet hen, når det løber ud? Foto: Morten Nilsson, Ragnarok.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
3
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
og indsigt. Det er vigtigt ved forudseenhed<br />
at opbygge viden, således at det<br />
danske samfund opnår det bedst mulige<br />
grundlag for at håndtere de mange miljøspørgsmål,<br />
som i de kommende år sættes<br />
på den miljøpolitiske dagsorden. De<br />
deltagende ministerier har en berettiget<br />
forventning om, at de penge, der på vegne<br />
af de enkelte samfundssektorer er<br />
lagt i den fælles kasse til programmet,<br />
ikke blot er med til at sætte forskerne i<br />
stand til at profilere den danske miljøforskning<br />
på den internationale scene,<br />
men også kommer til udtryk i resultater,<br />
der kan bruges i den overordnede samfundsmæssige<br />
indsats for at skabe et<br />
bedre miljø, herunder den indsats som<br />
ministerierne selv deltager i.<br />
En to-delt formidlingsstrategi<br />
Dette betyder, at der stilles andre krav<br />
til formidlingen af resultaterne end dem,<br />
som forskerne er stillet overfor fra det<br />
internationale forskermiljø. Programmets<br />
forskere må med andre ord i vid<br />
udstrækning være indstillet på at arbejde<br />
med en to-delt formidlingsstrategi,<br />
hvor den ene del retter sig mod forskerkollegerne<br />
i ind- og udland, mens den<br />
anden del retter sig mod brugerne. Da vi<br />
går ud fra, at formidlingen af forskningsresultater<br />
til forskerkolleger er den<br />
del, som programmets forskere alle har<br />
stor erfaring med, vil vi her koncentrere<br />
os om den anden del af formidlingsstrategien.<br />
Det er afgørende for programmets<br />
succes, at de resultater, som forskerne<br />
frembringer, når ud til brugerne.<br />
Det betyder, set med ledelsesgruppens<br />
øjne, at der fra forskernes side skal gøres<br />
en speciel indsats for at formidle resultaterne<br />
til disse brugere. Brugerne<br />
kan hverken forventes at læse (alle) forskernes<br />
internationale publikationer eller<br />
at være i stand til at forstå forskernes<br />
banebrydende arbejde, hvis det overfor<br />
f.eks. centrets følgegruppe præsenteres<br />
i det sprog, som forskerkollegerne<br />
normalt vil være i stand til at afkode,<br />
men som højtuddannede praktikere på<br />
miljøområdet kun vanskeligt vil kunne<br />
trænge igennem. Det handler således<br />
om, at programmets forskere gør disse<br />
aftagere af forskningsresultater - og dermed<br />
sig selv - den tjeneste at bearbejde<br />
forskningsresultaterne, så de kan forstås<br />
og anvendes af andre. Forskerne må<br />
søge at se på deres resultater med potentielle<br />
brugeres øjne, og være villige til at<br />
gøre den ekstra indsats - set i forhold til<br />
den traditionelle grundforskning - der<br />
skal til for at kommunikere resultaterne<br />
ud i de sammenhænge, hvor brugere af<br />
ny miljøviden kommer og hører på eller<br />
læser om fagligt nyt. Denne opgave har<br />
været formuleret fra programmets start<br />
og er blandt andet kommet til udtryk i<br />
etableringen af følgegrupper til centrene.<br />
Det er afgørende vigtigt, at disse følgegrupper<br />
aktiveres maksimalt. Der ligger<br />
derfor et ansvar hos den enkelte forsker,<br />
hos projektlederne og ikke mindst<br />
hos centerledelserne for at dette sker, og<br />
at der i programforløbet udvikler sig en<br />
dialog mellem brugere og forskere.<br />
Hvordan dette aspekt indtil nu er<br />
håndteret i programmets centre vil blive<br />
bedømt i midtvejsevalueringen. På forhånd<br />
er det imidlertid ledelsesgruppens<br />
forventning, at denne indsats styrkes i<br />
fasen efter midtvejsevalueringen, hvor<br />
resultaterne af programmets forskning<br />
for alvor vil vise sig.<br />
Formidling er et både/og<br />
Programmets ambitiøse mål er således,<br />
at forskningen formidles på disse to<br />
fronter. Der er ikke tale om et enten/eller<br />
- der er tale om et både/og. Som<br />
nævnt er vi imidlertid klar over, at formidling<br />
til forskerkolleger er det område,<br />
der falder lettest for de fleste af<br />
4
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
forskerne, og vi ved, at det ikke altid er<br />
den mest hensigtsmæssige brug af dyre<br />
forskningstimer, at den enkelte forsker<br />
selv udfører denne brugerorienterede<br />
formidling. Det fritager imidlertid ikke<br />
programmets forskere for ansvaret for,<br />
at formidlingen til brugerne sikres evt.<br />
ved hjælp af extern bistand. Det skal i<br />
den forbindelse nævnes, at ledelsesgruppen<br />
i så vid udstrækning som muligt i<br />
den resterende del af programperioden<br />
vil bidrage med initiativer, der kan være<br />
med til at understøtte, at formidlingen<br />
til specielt brugerne udbygges. Har programmets<br />
forskere og brugere forslag til<br />
initiativer, er de meget velkomne.<br />
Krav til brugerne<br />
Det skal dog pointeres, at ansvaret for,<br />
at formidlingen til brugersiden lykkes,<br />
nok begynder hos forskerne, men ikke<br />
alene er placeret her. Formidlingen kræver,<br />
at brugerne sætter tid af til at indgå<br />
i dialogen med forskerne, selv om resultaterne<br />
af forskningen ikke kan omsættes<br />
i praktisk handling i miljøadministrationen<br />
fra den ene dag til den anden.<br />
Gennem en aktiv deltagelse i dialogen<br />
med forskerne kan brugerne af de endelige<br />
resultater netop medvirke til at den<br />
ny viden bliver udnyttet hurtigst og<br />
bedst muligt. Det betyder også, at brugerne<br />
af forskningsresultaterne i denne<br />
sammenhæng bør have en forståelse for,<br />
at forskningsprogramet ikke som udgangspunkt<br />
skal løse miljøadministrationens<br />
helt presserende, aktuelle vidensproblemer.<br />
Der er med forskningsindsatsen<br />
tale om en langsigtet, målrettet<br />
investering, der ikke adskiller sig meget<br />
fra den - risikofyldte - investering og<br />
langvarige forskningsindsats en farmaceutisk<br />
virksomhed accepterer for at udvikle<br />
et nyt lægemiddel, eller for den<br />
sags skyld den forskningsinvestering en<br />
agrokemisk virksomhed satser for at udvikle<br />
et nyt plantebeskyttelsesmiddel,<br />
der kan leve op til de miljøkrav, der kan<br />
forudses at være gældende i år 2000.<br />
De ministerier, der finansierer dette<br />
forskningsprogram, har med deres deltagelse<br />
tilkendegivet, at denne langsigtede<br />
investering er påkrævet og relevant. Deres<br />
deltagelse grunder sig på en tillid til,<br />
at en stor del af investeringen vender<br />
tilbage som forskningsresultater, der gøres<br />
tilgængelige i en form, så samfundet<br />
kan bruge dem i indsatsen for at rette op<br />
på og beskytte miljøet.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
5
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Strategisk miljøforskning efter 1996 - ønsker og visioner<br />
Af fuldmægtig Bruno Sander Nielsen,<br />
Landbrugsraadet<br />
Moderne menneskelig aktivitet har stor<br />
indvirkning på det omgivende miljø.<br />
Det er derfor en meget væsentlig forvaltningsmæssig<br />
opgave at sikre, at vores<br />
behov og krav til kvalitet og sikkerhed<br />
ved produktion af fødevarer,<br />
energiforbrug, transportbehov, fritidsaktiviteter,<br />
affaldsbortskaffelse m.v. -<br />
fornødenheder og bekvemmeligheder -<br />
kan opfyldes samtidig med, at det sikres,<br />
at det ikke medfører uacceptable<br />
miljømæssige omkostninger.<br />
Der gennemføres derfor en stadig mere<br />
detaljeret lovgivning og anden regulering<br />
på miljøområdet. En forudsætning<br />
for at kunne gennemføre nødvendige og<br />
hensigtsmæssige reguleringer er, at<br />
man har et tilstrækkeligt videngrundlag<br />
i form af en basal forståelse for de processer<br />
og samspil, der er i naturen. Derfor<br />
spiller miljøforskningen en væsentlig<br />
rolle.<br />
Miljøforskning er imidlertid ikke en<br />
veldefineret videnskabelig disciplin. Det<br />
er en kombination af en meget bred<br />
samling af fagdiscipliner: botanik, zoologi,<br />
økologi, fysik, kemi, oceanografi,<br />
meteorologi, m.v. Tilsvarende kan miljøforskning<br />
og miljøforhold ikke anskues<br />
isoleret. De skal integreres i den øvrige<br />
forskning og forvaltning, herunder de<br />
rammer der sættes for produktionserhverv,<br />
transportsektor, energisektor,<br />
m.v.<br />
Det strategiske<br />
Miljøforskningsprogram<br />
Den danske miljøforskning har været<br />
meget spredt og ukoordineret, og relevansen<br />
og kvaliteten har ikke været optimal.<br />
Dette blev tydeliggjort i forbindelse<br />
med den internationale evaluering<br />
af den danske miljøforskning i 1989. Det<br />
var baggrunden for at iværksætte Det<br />
strategiske Miljøforskningsprogram som<br />
en tværministeriel og multidisciplinær<br />
satsning.<br />
Iværksættelsen af den strategiske indsats<br />
har imidlertid givet et hurtigt løft i<br />
kvaliteten af den danske miljøforskning.<br />
Det er et vigtigt resultat på såvel kort<br />
som langt sigt.<br />
Vi er nu omtrent halvvejs igennem<br />
programmet. Det er derfor endnu for tidligt<br />
at evaluere det. Det er derimod ikke<br />
for tidligt at begynde at skue ud i fremtiden<br />
og forberede, hvad der skal ske, når<br />
programmet og dermed de øremærkede<br />
bevillinger løber ud i 1996.<br />
Hvor er vi<br />
Med Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
er det opnået, at institutter og institutioner,<br />
der tidligere var individualister,<br />
nu arbejder tættere sammen. Det<br />
medfører, at størrelsen af de forskningsmæssige<br />
enheder er vokset og nu dækker<br />
bredere vidensmæssige områder.<br />
Samtidig er der igangsat en betydelig<br />
forskeruddannelse. Dermed står Danmark<br />
godt rustet til den videre nationale<br />
og internationale forskningsindsats og<br />
de praktiske udfordringer.<br />
Med iværksættelsen af en målrettet<br />
forskning inden for en række udvalgte<br />
forskningsfelter er samtidig opnået en<br />
ganske betydelig videnopbygning. Vi har<br />
dog endnu ikke nået den endelige kortlægning<br />
af miljøproblemerne, og vi<br />
mangler specielt en afklaring med hensyn<br />
til, hvilke metoder til afhjælpning af<br />
miljøproblemerne, der er nødvendige og<br />
mest hensigtsmæssige ud fra flersidige<br />
hensyn.<br />
1996 - og hvad så<br />
Hvis den danske miljøforskning skal<br />
have mulighed for at udnytte den kompetence,<br />
der er under opbygning, er det<br />
6
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
vigtigt, at der sikres kontinuitet. Det vil<br />
være meget uheldigt, hvis der kommer<br />
et slip, som medfører, at kvalificerede<br />
forskere spredes, og de opbyggede forskningsmiljøer<br />
forsvinder.<br />
Opretholdelse af det, der er sat i gang<br />
med Det strategiske Miljøforskningsprogram,<br />
kan imidlertid ikke være et mål i<br />
sig selv, men det kan være et meget vigtigt<br />
redskab til at fortsætte den forskningsmæssige<br />
udvikling og vidensindsamling.<br />
Det er ikke nødvendigt at videreføre<br />
alle de centre og de forskningsområder,<br />
der er prioriterede i dette program.<br />
Forskningsindsatsen må altid - og specielt<br />
i et strategisk forskningsprogram,<br />
hvor der i højere grad end for den<br />
grundlagsskabende forskning sættes mål<br />
og rammer - være en løbende vurdering<br />
af, på hvilke områder der er behov for at<br />
sætte yderligere ind, samt hvilke ressourcer,<br />
der er nødvendige.<br />
Jordbrugsområdet<br />
På jordbrugsområdet er der opnået en<br />
mængde ny viden i kraft af Det strategiske<br />
Miljøforskningsprogram - og den øvrige<br />
forskning. Der er imidlertid en række<br />
områder, hvor der fortsat erbehov for<br />
en væsentlig forskningsindsats.<br />
Det gælder med hensyn til omsætningen<br />
af næringsstoffer i rodzonen og problemstillingen<br />
omkring anvendelse af<br />
gødning og plantebeskyttelsesmidler.<br />
Hertil kommer behovet for at opnå en<br />
større forståelse for de økologiske mekanismer<br />
i landbrugssystemerne: ukrudt,<br />
skadedyr, nyttedyr. Hvordan kan vi blive<br />
bedre til at forebygge problemerne og<br />
evt. udnytte de naturlige reguleringsmekanismer?<br />
Den forskning, der er behov for, er<br />
imidlertid ikke en isoleret miljøforskning.<br />
Den virkelighed, forskningen skal<br />
rette sig imod, er mere kompliceret og<br />
består af en række ofte modsat rettede<br />
forhold. Det gælder produktionshensyn,<br />
kvalitetshensyn og miljøhensyn.<br />
❉ Produktionshensyn<br />
Et af de største problemer, vi fortsat<br />
står overfor, er befolkningstilvæksten<br />
og det dermed forbundne behov for en<br />
øget fødevareproduktion. Det er en<br />
global udfording. Den vegetabilske<br />
produktion er gennem årene blevet<br />
forøget betydeligt, delvis i kraft af udviklingen<br />
af bedre sorter gennem<br />
planteforædlingen, men især i kraft af<br />
muligheden for at anvende gødning og<br />
plantebeskyttelsesmidler. Samtidig er<br />
afsætningen af fødevarer meget afhængig<br />
af prisen. Derfor er reduktion<br />
af produktionsomkostningerne af meget<br />
stor betydning af hensyn til konkurrenceevnen.<br />
❉ Kvalitets- og sikkerhedshensyn<br />
Forbrugerne stiller store krav til fødevarernes<br />
kvalitet. Det gælder med<br />
hensyn til udseende, smag, holdbarhed,<br />
næringsværdi, indhold af vitaminer<br />
og sporstoffer, m.v. Det kræver<br />
ofte anvendelse af plantebeskyttelsesmidler.<br />
Der er imidlertid en udvidelse<br />
af kvalitetsbegrebet på vej, så det ud<br />
over de målelige parametre også omfatter<br />
andre forhold såsom miljøhensyn<br />
og dyrevelfærd. Udvidelsen af<br />
kvalitetsbegrebet er imidlertid endnu<br />
ikke særligt udbredt - og specielt ikke<br />
på eksportmarkederne.<br />
❉ Miljøhensyn<br />
De optimale hensyn til miljøet vil<br />
kræve en minimal jordbearbejdning<br />
og minimal anvendelse af gødning og<br />
plantebeskyttelsesmidler.<br />
Den store udfordring er derfor, hvordan<br />
man tilgodeser alle tre hensyn - samtidigt.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
7
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Globalt spiller miljøhensynet endnu ikke<br />
nogen større rolle. Det indgik ikke i den<br />
nuværende runde af GATT forhandlingerne.<br />
Det er imidlertid en vigtig opgave<br />
for EU at sikre, at miljøhensyn vil blive<br />
en vigtig parameter i den kommende<br />
GATT runde. Så længe miljøforhold ikke<br />
er en reel konkurrenceparameter, vil<br />
isolerede miljøkrav i højere grad være et<br />
konkurrenceforvridende element. Derfor<br />
skal miljøreguleringer helst ske på globalt<br />
plan - og som minimum gennemføres<br />
på EU-niveau.<br />
Inden for jordbrugsforskningen må en<br />
række faglige mål prioriteres i de kommende<br />
år. Det gælder med hensyn til<br />
produktionstilpasning, ressourcestyring,<br />
reduktion af forbruget af indsatsfaktorer<br />
med henblik på reduktion af såvel omkostninger<br />
som miljøbelastningen. Det<br />
gælder også med hensyn til udviklingen<br />
af alternative produktionsformer, herunder<br />
non food anvendelse af biomasse og<br />
økologisk jordbrug.<br />
Indsatsen inden for planteproduktionen<br />
må anskues som en helhed, der lægger<br />
vægt på forbedring af afgrødernes<br />
kvalitet målrettet imod en differentieret,<br />
men integreret anvendelse: levnedsmidler,<br />
foder, non food (energi, brændstof,<br />
industrielle råvarer). Gennem anvendelse<br />
af CO 2<br />
-neutrale afgrøder til energi<br />
og transportbrændstoffer og produktion<br />
af f.eks. biologisk nedbrydelig plast og<br />
fibermaterialer kan en væsentlig del af<br />
de problemer, der er forbundet med forbruget<br />
af fossile råstoffer afhjælpes.<br />
Hensigtsmæssig ekstensivering, arealudtagning<br />
og arealforvaltning er også<br />
vigtige elementer sammen med bestræbelserne<br />
på at sikre en bæredygtig udvikling<br />
i landdistrikterne.<br />
Der vil være mange miljørelaterede opgaver<br />
at tage fat på i de kommende år.<br />
Afslutning<br />
Et væsentligt mål med den fortsatte miljørelaterede<br />
indsats må være at opretholde<br />
og videreudbygge de samarbejdsrelationer,<br />
der er etableret tværfagligt<br />
og mellem forskellige institutioner. Dette<br />
er imidlertid ikke blot et nationalt anliggende.<br />
Internationaliseringen af<br />
den danske forskning er også et vigtigt<br />
mål af hensyn til øget kvalitet og relevans<br />
i forskningen.<br />
Samtidig må man nok overveje formen.<br />
Det har været hensigtsmæssigt at<br />
anvende programmidler for at give<br />
dansk miljøforskning et tiltrængt løft.<br />
Det vil imidlertid næppe være den mest<br />
hensigtsmæssige måde til at sikre en<br />
langsigtet kompetenceopbygning. På sigt<br />
må den væsentligste udfordring ligge i<br />
at integrere miljøforskningen i den øvrige<br />
forskningsaktivitet.Først da vil miljøspørgsmålene<br />
kunne sikres en langsigtet<br />
forsvarlig forskningsbetjening.<br />
8
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
Nytteeffekt og skaderisiko ved brug af pesticider<br />
Af landskonsulent Hans Kristensen, Landbrugets<br />
Rådgivningscenter, Skejby<br />
Økonomisk nytteeffekt for hele samfundet<br />
skal afvejes med skaderisiko for<br />
grundvand og omgivende miljø. Dette<br />
er politikernes opgave, men forskere<br />
skal levere redskaberne, som sikrer rigtige<br />
og holdbare løsninger.<br />
Landbrugserhvervet er mindst lige så<br />
miljøinteresseret som det øvrige samfund.<br />
Det hænger sammen med, at ingen<br />
andre erhvervsgrupper har større<br />
føling med det åbne land end netop landbrugets<br />
udøvere og dets konsulenter.<br />
Landbrugserhvervet har betydelige<br />
forventninger til, at Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
kan fremlægge den<br />
viden, som - indarbejdet i de politiske<br />
vedtagelser - kan sikre en rentabel produktion<br />
med en væsentlig mindre miljøpåvirkning<br />
fremover.<br />
Forskning på tværs<br />
I miljøforskningsprogrammet er det hensigten,<br />
at forskere skal arbejde med fælles<br />
problemstillinger på tværs af faggrænser<br />
og institutioner. Også forskellige<br />
holdninger til en given problemstilling<br />
vil - bevidst eller ubevidst - påvirke<br />
processen. De allerede opnåede erfaringer<br />
synes helt overvejende at være positive.<br />
Landbrugserhvervets forventninger<br />
om, at forskningsprogrammet kan fremlægge<br />
bedre viden om sammenhænge og<br />
helheder i miljødiskussionen, er ikke<br />
indfriet endnu. Den seneste tids debat<br />
om pesticidernes optræden i grundvandet<br />
har dog været en mere positiv oplevelse,<br />
end det kunne frygtes. Forskerne<br />
på området har debatteret emnet på et<br />
sagligt plan med en erkendelse af, at<br />
megen viden endnu savnes om, hvorfra<br />
og hvordan pesticiderne har fundet vej<br />
til grundvandet. Denne saglige debat<br />
har kun i ringe grad været påvirket af<br />
den ophidsede og hetz-lignende omtale,<br />
som blev emnet til del i medierne.<br />
Det synes at bekræfte ideen bag Det<br />
strategiske Miljøforskningsprogram,<br />
nemlig at forskellige institutioner i samarbejde<br />
kan løse komplicerede problemstillinger.<br />
Kun når alle elementer og<br />
synsvinkler medtages, fremkommer den<br />
helhedsviden, som giver beslutningstagerne<br />
mulighed for at opstille regelsæt,<br />
så tingene kan ændres i en mere positiv<br />
retning. Det kan samtidig medføre færre<br />
hovsa-løsninger.<br />
Kan nytte og risiko afvejes?<br />
Pesticider er fremmede stoffer for miljøet,<br />
og derfor udgør de principielt en risiko.<br />
Når samfundet alligevel har accepteret<br />
brugen af pesticider, hænger det<br />
sammen med den økonomiske nytteeffekt,<br />
som pesticiderne bidrager med.<br />
Diskussionen om nytte (kroner og ører)<br />
over for risiko (miljø), har allerede varet<br />
længe i Danmark. Ingen må dog forvente,<br />
at diskussionen hører op, selv om de<br />
mest skadelige stoffer fjernes fra det<br />
danske marked. Det kan fortsat diskuteres,<br />
hvorvidt de tilbageværende midler<br />
er acceptable, eller om en endnu bedre<br />
„kvalitet“ kan fås. Tydelig miljømærkning<br />
kunne være en måde at vise, hvilke<br />
forskelle de acceptable midler besidder.<br />
Et givet pesticid skal på den ene side<br />
være meget effektivt til sin egentlige opgave,<br />
f.eks. at bekæmpe visse planter (ukrudt)<br />
blandt andre planter (afgrøden).<br />
Andre pesticider rettes mod visse insekter<br />
(skadedyr) blandt andre insekter eller<br />
mod visse svampesygdomme, som<br />
kan være tabvoldende på en eller flere<br />
afgrøder. En meget høj - og gerne specifik<br />
- effekt mod målorganismen skal i<br />
størst mulig grad kombineres med ringe<br />
- eller slet ingen - effekt mod miljøets øvrige<br />
„beboere“.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
9
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Miljømærkning på pesticiderne<br />
Erhvervet og hele rådgivningstjenesten<br />
imødeser, at de enkelte pesticider på en<br />
bedre måde mærkes med miljødata.<br />
Den igangværende debat om pesticider<br />
i grundvand har afsløret, at der blandt<br />
landmænd er stor interesse for at vise<br />
større hensyn til miljøet. I første omgang<br />
har det været hensyn til grundvand og<br />
ikke mindst det vand, som indvindes til<br />
drikkevand gennem de mange vandværker.<br />
Interessen for miljøet i bredere forstand<br />
ligger i forlængelse heraf.<br />
Mange landmænd har af den årsag efterlyst<br />
en bedre mærkning på de enkelte<br />
pesticider, så eventuelle forskelle kom<br />
tydeligere frem På denne baggrund gøres<br />
det muligt at vælge middel til den<br />
enkelte opgave i lyset af midlets „miljøprofil“.<br />
Ønsket fra erhvervet skal ikke ses som<br />
en mulighed for at holde hånden over de<br />
mest skadelige pesticider. Erhvervet har<br />
lige siden handlingsplanens vedtagelse i<br />
1986 støttet, at de midler, som måtte findes<br />
uacceptable af sundhedsmæssige eller<br />
miljømæssige årsager, skal fjernes<br />
fra markedet. Det er således blandt de<br />
tilbageværende acceptable stoffer samt<br />
nye produkter, som måtte blive markedsført<br />
i fremtiden, at de bedre miljøoplysninger<br />
skal medføre, at forbruget<br />
ændres til at blive så skånsomt for miljøet,<br />
som det er muligt.<br />
Tegning: Peter Rønn<br />
10
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
En indlysende opgave for den strategiske<br />
forskning må derfor være at opstille<br />
de modeller og beregningsmetoder for<br />
miljøpåvirkning, som giver myndighederne<br />
mulighed for at afveje nytte og risiko,<br />
når fremtidige stoffer skal godkendes.<br />
Flere miljø-værdier<br />
Det vil derfor næppe være muligt at<br />
samle alle miljøeffekter hos et givet produkt<br />
i et enkelt tal, det såkaldte miljøindex.<br />
I stedet må miljøeffekten opdeles i<br />
delelementer, som kan omfatte f.eks. udvaskningsrisiko,<br />
farlighed for vandløbsorganismer<br />
og farlighed for jordorganismer.<br />
I Holland har man eksempelvis nu<br />
udviklet en model, hvor vigtige miljøoplysninger<br />
værdisættes. Den enkelte<br />
landmand kan dermed lave et „miljøregnskab“<br />
for pesticidanvendelsen (Reus<br />
og Pak).<br />
Erhvervet har gode erfaringer med at<br />
udnytte de data, som foreligger for de<br />
enkelte pesticiders forskelle i effektivitet.<br />
Eksempelvis gælder det, at en række<br />
herbicider (ukrudtsmidler) virker<br />
helt forskelligt overfor de aktuelle u-<br />
krudtsplanter. Forskellen i følsomhed<br />
hos de enkelte ukrudtsarter er ofte meget<br />
stor. Nogle planter kræver hel dosis,<br />
andre måske kun 5 eller 10 pct. heraf.<br />
Oplysningerne kan anvendes, når dosis i<br />
den enkelte mark skal fastlægges, og de<br />
håndteres „hjemmevant“ af de fleste<br />
landmænd. Såfremt miljøoplysninger<br />
forelå på let tilgængelig facon, ville mange<br />
landmænd givetvis lade sådanne oplysninger<br />
spille med ved valget af løsning.<br />
Erhvervet er rede<br />
Landbrugserhvervet har støttet arbejdet<br />
med at revurdere de gamle pesticider, så<br />
sundheds- og miljømæssigt farlige stoffer<br />
fjernes fra markedet.<br />
I maj 1994 vedtog Landsudvalget for<br />
Planteavl, at den mest miljøvenlige løsning<br />
bør vælges, såfremt effekt i øvrigt<br />
er ens. Samtidig opfordrede man til, at<br />
midlerne i højere grad mærkes med miljødata,<br />
så miljø-dimensionen kan inddrages,<br />
når de forskellige skadevoldere skal<br />
bekæmpes.<br />
Erhvervet har således erklæret sig<br />
enig i, at pesticider skal anvendes med<br />
størst mulig miljøhensyn, men har samtidig<br />
efterlyst „redskaber“, som skal muliggøre<br />
en bedre adfærd ved pesticidanvendelse.<br />
Et forskningsprograms fornemste mål<br />
er at fremskaffe resultater, som hurtigt<br />
kan finde anvendelse i praksis. Landbrugets<br />
Rådgivningstjeneste tilbyder at<br />
være formidler gennem det vejledningssystem,<br />
som landmændene har stor tillid<br />
til. På denne måde kan resultater fra det<br />
strategiske miljøforskningsprogram meget<br />
hurtigt finde vej til praksis.<br />
Referencer:<br />
Reus, J. A. W. A. og G. A. Pak: An<br />
Environmental Yardstick for Pesticides.<br />
Medd. Fac. Landbouww. Univ. Gent, 58/2a,<br />
1993.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
11
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Melding fra en miljøpraktikers frontlinie<br />
Af Alex Sonnenborg, Grundvandschef,<br />
Storstrøms amt<br />
I bladet Miljøforskning nr 14 fokuseres<br />
på begrebet strategisk forskning, og med<br />
kraftig brug af det militære vokabularium<br />
redegør programmets ledelsesgruppe<br />
- generalstaben - for programmets strategi<br />
og taktik.<br />
Redegørelsen er meget ordentlig i sin<br />
natur og udreder i et idealiseret updown<br />
løb vejen fra regeringens overordnede<br />
strategiske udmelding om særlig<br />
forskningsindsats på miljøområdet<br />
via ministeriernes udpegning af særlige<br />
indsatsområder til forskernes endelige<br />
formulering af de enkelte projekter. Herefter<br />
kan samfundet stille og roligt aftage<br />
de producerede resultater i form af<br />
ny viden om miljøområdet. Idet miljøbeslutninger<br />
bør baseres på viden og ikke<br />
på fornemmelser og frygt, som rimeligt<br />
anført af Jens Rostrup-Nielsen i<br />
samme nummer.<br />
Kompliceret samspil<br />
Den således opstillede logiske og hierarkiske<br />
model for en strategisk videngenerator<br />
til brug for kunderne i form af beslutningstagere<br />
og udøvere inden for<br />
miljøområdet er selvfølgelig for enkel og<br />
firkantet til at beskrive det faktiske og<br />
komplicerede samspil mellem de involverede<br />
og det omgivende samfund. Når<br />
man ser på de store forskningsprojekter<br />
inden for jord- og grundvandsområdet<br />
over de sidste par dekader har rækkefølgen<br />
egentlig ofte været en anden. Meget<br />
forskning synes at have været anvendelsesorienteret,<br />
idet der blev forsket i<br />
aktuelle og nyerkendte problemstillinger<br />
for at tilfredsstille konkrete efterspørgsler<br />
fra beslutningstagere og andre kunder<br />
i samfundet.<br />
Suså-projektet midt i halvfjerserne<br />
blev gennemført med henblik på udflytning<br />
af vandforsyningen til København,<br />
NPO-projektet gennemførtes på baggrund<br />
af en heftig samfundsdebat først i<br />
firserne om landbrug og nitrat, og lossepladsprojektet<br />
blev sat i gang et par år<br />
efter ikrafttrædelsen af lov om kemikalieaffaldsdepoter<br />
af 1983 for at dække et<br />
aktuelt videnshul. Ikke mindst på det<br />
jord- og grundvandskemiske område har<br />
der gennem firserne været tale om en<br />
række faglige nyerkendelser, der er dukket<br />
op i den meget vigtige og krative dialog,<br />
der har været mellem forskere, administratorer<br />
og rådgivere. Opmærksomheden<br />
på forureningen fra de mange<br />
gamle industrigrunde kan nævnes som<br />
et eksempel. Nogle år efter, at den første<br />
lov om kemikalieaffald trådte i kraft i<br />
1983, blev man opmærksom på den store<br />
forureningsfare fra de gamle gasværksgrunde.<br />
Denne erkendelse førte efterfølgende<br />
til, at opmærksomheden blev rettet<br />
mod en lang liste af virksomhedstyper<br />
med kraftige jordforureninger.<br />
Set i lyset af at meget af de sidste årtiers<br />
forskning inden for jord- og grundvandsområdet<br />
har været funderet i løbende<br />
nyerkendelser, kunne det være<br />
interessant at rette opmærksomheden<br />
på de emner, som vi idag kun akkurat er<br />
begyndt at erkende. Dette er selvsagt en<br />
vanskelig operation, værsågod at erkende.<br />
Man kunne pege på et par trends fra<br />
nutiden:<br />
❉ Tingene skal hænge sammen.<br />
❉ Miljø og sundhed.<br />
❉ Formidling og involvering.<br />
Resultater af<br />
betydning for miljøindsatsen<br />
Ved at starte med det sidste kan man<br />
begynde med at rose ideen med at oprette<br />
følgegrupper for forskningsprogrammet.<br />
Denne kontakt med brugerne matcher<br />
godt nok tidsånden, men det vil<br />
selvfølgelig være forkert at begrænse<br />
12
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
formidlingen og involveringen til dette<br />
forum. Jo større dialog mellem forsker<br />
og praktiker jo bedre for begge. I forbindelse<br />
med centrenes afrapportering om<br />
den samlede indsats og de enkelte projekters<br />
resultater kunne det set i det lys<br />
være interessant at gennemføre en art<br />
brugerundersøgelser med henblik på at<br />
medvirke til udpegningen af de 5 vigtigste<br />
resultater af betydning for den fremtidige<br />
danske miljøindsats.<br />
Samarbejde på tværs<br />
I Miljøforskning nr. 14 skriver Kjeld<br />
Rahbæk Møller rigtigt, at formålet med<br />
programmet ikke er at give hurtige resultater,<br />
men at give et forsvarligt<br />
grundlag for de næste 10-20 års udredninger.<br />
En del af disse udredninger må<br />
forventes at berøre grænseområderne<br />
mellem samfund, miljø og sundhed, og<br />
det virker overraskende, at der tilsyneladende<br />
ikke fra generalstabens side er<br />
stillet krav om et spirende samarbejde<br />
på tværs af de dannede centre. Vel er<br />
centerdannelsen tværfaglig, men det er<br />
jo nok kun de få forundt helt at forstå<br />
den indbyrdes tværfaglighed mellem en<br />
hydrogeolog og en ingeniør med speciale<br />
i teknisk geologi. Den virkelige tværfaglighed<br />
kommer vel, når der springer gnister<br />
mellem de forskellige centre, og set<br />
udefra er det vanskeligt at se, om der er<br />
stillet krav til en sådan tværfaglig dialog.<br />
Afslutningsvis vil jeg som bruger af<br />
forskningsresultater rose det informationsmateriale<br />
der udsendes om Det strategiske<br />
Miljøforskningsprogram. Vi brugere<br />
ser frem til involveringen omkring<br />
projekterne og formidlingen af resultaterne,<br />
der forhåbentlig kan bevirke, at<br />
endnu flere brugere af egen interesse<br />
går i dialog med forskerne.<br />
Tegning: Peter Rønn<br />
Kort kommentar fra programmet: Ledelses<br />
gruppen har stillet krav om samarbejde<br />
på tværs af de etablerede centre.<br />
Dette samarbejde finder da også sted i et<br />
vist omfang bl.a. omkring fælles værkstedsområder.<br />
Desuden er der igangsat<br />
projekter på tværs af centre. Dette samarbejde<br />
på tværs kan imidlertid uden<br />
tvivl styrkes i den resterende del af programperioden,<br />
så der for alvor kommer<br />
til at springe gnister af samarbejdet.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
13
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Det strategiske miljøforskningsprograms<br />
betydning for eksport af dansk miljørådgivning<br />
Af afdelingsleder, biolog Anders Randløv,<br />
COWIconsult. Medlem af miljøudvalget i<br />
Foreningen af Rådgivende Ingeniører,<br />
F.R.I. Medlem af følgegrupperne for Center<br />
for Strategisk Miljøforskning i Marine<br />
Områder og Center for Økotoksikologisk<br />
Forskning.<br />
Danmark vil gerne være foran på miljøområdet,<br />
og Danmark vil gerne eksportere<br />
sin miljøviden. Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
støtter den første<br />
ambition og kunne støtte den anden i<br />
højere grad.<br />
Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
(DsM) har - foruden at skulle være strategisk<br />
- et pålæg om også at skulle bidrage<br />
til operationel anvendelse af viden.<br />
DsM er født strategisk, fordi selve pakken<br />
er udtryk for regeringens strategiske<br />
valg, og fordi der er gjort strategiske<br />
valg af programmets delområder. Kravet<br />
om at være operationel skal opfyldes ved<br />
at „bidrage til en operationel anvendelse<br />
af både den eksisterende og ny viden inden<br />
for politiske, administrative, økonomiske<br />
og sociale beslutningsprocesser på<br />
miljøområdet“.<br />
Der er uden tvivl mange projekter under<br />
DsM, der har et operationelt sigte,<br />
men der er også mange, der kræver en<br />
fleksibel tolkning af ordet operationel for<br />
at falde i denne kategori. Disse projekter<br />
giver DsM en karakter af grundforskning<br />
i en miljørigtig og operationel indpakning.<br />
Det operationelle aspekt ved DsM<br />
kunne have været styrket ved - i højere<br />
grad end det har været tilfældet - at inddrage<br />
private firmaer, der har konkret<br />
erfaring med operationel problemløsning<br />
på miljøområdet. Disse firmaer har i<br />
Danmark og i udlandet i høj grad været<br />
med til at levere det faglige grundlag for<br />
væsentlige samfundsmæssige beslutninger<br />
på miljøområdet, fra løsning af virksomheders<br />
miljøproblemer til policyformulering<br />
for sektorer, regioner og lande.<br />
Eksport af dansk miljørådgivning<br />
Finansministeriet har for nyligt analyseret<br />
de privatejede rådgiveres eksportaktiviteter.<br />
Finansministeriets rapport slår<br />
fast, at denne eksport har sin baggrund i<br />
de private firmaers udførelse af opgaver<br />
for den offentlige sektor på hjemmemarkedet,<br />
hvorved der er sket opbygning af<br />
kompetencer.<br />
Rapporten peger altså på den væsentlige<br />
mulighed, den offentlige sektor dermed<br />
har for at styrke rådgivernes eksportmuligheder<br />
ved at efterspørge kompetenceopbyggende<br />
opgaver.<br />
Deltagelse i projekter under DsM ville<br />
have været en enestående chance for<br />
kompetenceopbygning - ikke kun i offentlige<br />
sektorforskningsinstitutioner -<br />
men også hos private rådgivningsfirmaer.<br />
Til gavn for både de private miljørådgiverfirmaer,<br />
de offentlige sektorforskningsinstitutioner<br />
og den skrantende<br />
systemeksport.<br />
Perspektivet for<br />
kompetencegivende opgaver<br />
Ved planlægningen og gennemførelsen<br />
af Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
har dækningsbidraget på lønudgiften<br />
været fastsat til max. 14%. Det<br />
kræver basistilskud til kapacitetsomkostningerne<br />
eller stor egenfinansiering<br />
at deltage på disse vilkår.<br />
Det er dette forhold, der har virket<br />
stærkt begrænsende på private firmaers<br />
deltagelse i DsM.<br />
Denne de facto udelukkelse af private<br />
rådgivere fra DsM synes at være del af<br />
en tendens: Den offentlige sektor står i<br />
stigende grad selv for løsningen af de<br />
særligt kompetencegivende opgaver på<br />
14
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
miljøområdet i Danmark. Denne ændring<br />
er resultatet af at:<br />
❉ de statslige sektorforskningsinstitutioner<br />
(DMU, DGU m.fl.) er blevet udbygget<br />
og pålagt at påtage sig indtægtsdækkede<br />
opgaver;<br />
❉ de statslige forskningspakker - som<br />
DsM - er reelt forbeholdt de statslige<br />
og statstøttede institutioner.<br />
Disse institutioners lette adgang til udviklingsprægede<br />
opgaver modsvares i-<br />
midlertid ikke altid af en parathed til at<br />
medvirke ved udlandsopgaver. De offentlige<br />
sektorforskningsinstitutioner<br />
kan være svære at få ud af starthullerne<br />
til at indgå i samarbejde med danske<br />
rådgiverfirmaer om konkrete opgaver på<br />
det internationale marked for miljørådgivning.<br />
Ingen kan for alvor forestille sig, at<br />
den offentlige miljøsektor kan erstatte<br />
den private i rollen som bærer af den<br />
danske eksport af miljørådgivning. Dermed<br />
har Danmark et problem: kompetenceopbygingen<br />
sker isoleret fra eksporten<br />
af miljørådgivning i privat regi.<br />
Den offentlige sektor forsømmer den<br />
mulighed som Finansministeriet skitserer<br />
for „via sin efterspørgsel at påvirke<br />
den interne organisation i Danmark og<br />
hermed tilrettelægge sin efterspørgsel,<br />
så erhvervsudviklingen på de enkelte<br />
områder fremmes“<br />
Denne generelle udvikling - som DsM<br />
er en del af - er derfor perspektivløs.<br />
Den kan på længere sigt skabe afstand<br />
og manglende samspil mellem den offentlige<br />
og private sektor og derved komme<br />
til at svække eksporten af dansk miljørådgivning.<br />
Nyorientering af DsM<br />
Ved midtvejsevalueringen af DsM bør<br />
der åbnes op for deltagelse af private<br />
rådgivere. Det bør ske som led i en almindelig<br />
opstramning af begreberne inden<br />
for den offentligt støttede Forskning<br />
og Udvikling (FoU) på miljøområdet:<br />
Der bør skelnes mellem F og U. (Eller i<br />
DsM-sprogbrug mellem grundforskning<br />
og forskning, der er strategisk/operationel).<br />
<strong>Universitet</strong>er og sektorforskningsinstitutioner<br />
bør koncentrere sig om „F“.<br />
Derimod bør „U“ udbydes i fri konkurrence<br />
på lige vilkår, med en opfordring<br />
til samarbejde mellem forskningsinstitutioner<br />
og rådgivere med „operationel“ erfaring.<br />
Derved kan DsM styrke sit operationelle<br />
sigte og samtidig vil den offentlige<br />
sektor via sin efterspørgsel af udviklingsprægede<br />
opgaver hos private konsulenter<br />
fremme erhvervsudviklingen og<br />
mulighederne for, at dansk miljørådgivning<br />
bevarer sin stærke internationale<br />
position.<br />
Referencer<br />
Eksport af tjenesteydelser fra det offentlige<br />
aktivitetsområde, systemeksport. Finansministeriet,<br />
juni 1994.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
15
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
Grundvandet og fremtiden<br />
- rent vand - et miljøpolitisk hovedmål<br />
Af lic. scient. Jens Morten Hansen Centerleder<br />
for Grundvandsgruppen<br />
Man behøver ikke have særligt skarpe<br />
lytteorganer for at kunne konstatere, at<br />
det almindelige drikkevand har høj prioritet<br />
hos vore dages ansvarlige politikere<br />
i regering, amtsråd og kommunalbestyrelser.<br />
F.eks. i Poul Nyrup Rasmussens<br />
taler ved den nye regerings tiltrædelse<br />
blev grundvandet og drikkevandet omtalt<br />
som Danmarks væsentligste miljøsag.<br />
Imidlertid står disse klare meldinger i<br />
betydelig kontrast til de ansøgninger,<br />
som Statens Forskningsråd, sektorernes<br />
programråd og andre myndigheder indtil<br />
videre har sendt Folketinget for at få<br />
stillet de nødvendige midler til rådighed<br />
for videnopbygning om et af Danmarks<br />
mest fundamentale forhold: Hvordan får<br />
vi en viden, der kan sikre Danmarks<br />
vandforsyning mod forurening, overforbrug<br />
og dårlig forvaltning?<br />
Med udgangen af 1996 kan det forudses,<br />
at både Det strategiske Miljøforskningsprograms<br />
bevillinger til Grundvandsgruppen<br />
og Statens Tekniske-<br />
Videnskabelige Forskningsråds bevillinger<br />
til Grundvandscentret ved DTU<br />
ophører. Og det kan forudses, at Miljøstyrelsens<br />
midler til arbejde på grundvandsområdet<br />
vil nå sit dybeste nulpunkt<br />
i de sidste mange år. Dertil kommer,<br />
at EU’s nye miljøforskningsprogram<br />
i væsentligt ringere omfang end<br />
tidligere programmer muliggør finansiering<br />
af grundvandsprojekter.<br />
Alt i alt vil grundvandsområdet blive<br />
særdeles hårdt ramt af programmernes<br />
ophør og nedprioriteringer i løbet af<br />
1995 og især ved overgangen 1996/1997,<br />
med mindre der skrides ind meget snart.<br />
Det skorter som nævnt ikke på politiske<br />
understregninger af områdets betydning,<br />
men det er som om, de nødvendige<br />
initiativer er druknet i velvilje og passiv<br />
tiltro til, at ‘de andre’ nok vil gøre noget<br />
ved det. Der bør skabes sammenhæng<br />
mellem de politiske og forskningspolitiske<br />
opfattelser af grundvandsområdets<br />
betydning for det danske samfund.<br />
På forskningsområdet ville en troværdig<br />
og meningsfuld indsats være, at der i<br />
foråret 1995 under de indledende drøftelser<br />
af finansloven tages skridt til at<br />
sikre fastholdelsen af den kompetence,<br />
som landet omsider har fået opbygget på<br />
grundvandsområdet. Denne kompetence<br />
vil med stor sandsynlighed begynde at<br />
søge andre græsgange i løbet af 1995 og<br />
1996, med mindre grundvandsfolket får<br />
klare signaler om, at de forskningsansvarlige<br />
ministerier vil forsøge at skaffe<br />
økonomisk indhold i de politiske meldinger<br />
om grundvandsområdets høje<br />
prioritet.<br />
Heri må Forskningsministeriet og Miljøministeriet<br />
have et væsentligt ansvar<br />
for fortsættelsen af bl.a. Det strategiske<br />
Miljøforskningsprogram, således at i<br />
hvert fald grundvandsforskningen kan<br />
køre videre uden dødbringende bevillingsstop<br />
vedprogrammets ophør ved udgangen<br />
af 1996.<br />
Hovedproblemerne<br />
Men hvad er det så for problemer, vi har<br />
og vil få med grundvandet, og hvilke<br />
videnområder er der navnlig behov for<br />
at styrke? Jeg har valgt at karakterisere<br />
problemerne og mulighederne under følgende<br />
overskrifter:<br />
❉ Grundvand - et knapt råstof<br />
❉ Grundvandets kredsløb og vandbalancen<br />
❉ Fortidens synder<br />
❉ Fremtidens beskyttelsesstrategi<br />
Grundvand - et knapt råstof<br />
Skal man forsøge at give en helt overordnet<br />
beskrivelse af vandforsyningens<br />
16
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
situation, kan den bedst beskrives som<br />
udslag af, at ferskvand ikke hidtil er blevet<br />
behandlet som et råstof af begrænset<br />
mængde, men som en uudtømmelig kilde,<br />
der måske nok kan være blevet forurenet<br />
her og der, men som grundlæggende<br />
set er ren og rigelig.<br />
Imidlertid får grundvandet mere og<br />
mere karakter af at være et råstof på linie<br />
med f.eks. byggematerialer, metalmalme,<br />
industrimineraler og fossile<br />
brændsler: Den påviste mængde af brugbart<br />
vand er lille i forhold det forudsigelige<br />
forsyningsbehov, og det tilbageværende<br />
råstofs lødighed er dalende.<br />
Heri adskiller grundvandet sig ikke<br />
fra andre råstoffer, som er udsat for en<br />
intensiv unyttelse. I store dele af landet<br />
er gendannelsesraten af uforurenet<br />
grundvand mindre end de producerede<br />
mængder. En sådan situation er naturligvis<br />
uholdbar.<br />
Udgangspunktet er derfor, at vi så<br />
godt som muligt må beskytte grundvandsdannelsen<br />
mod forurening, og at vi<br />
skal forvalte det ikke-forurenede, gamle<br />
Tegning: Peter Rønn<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
17
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
grundvand fra før forureningen for alvor<br />
begyndte for 30-40 år siden mod overforbrug<br />
og sammenblanding med ungt, forurenet<br />
vand. Vi har simpelthen behov<br />
for kunne bruge den gamle vandreserve<br />
som et regulært råstof i den periode, der<br />
vil gå, indtil der om årtier er blevet dannet<br />
nyt, rent grundvand nok til, at det<br />
kan danne grundlag for Danmarks<br />
vandforsyning.<br />
Forureningsfronten<br />
Oppefra bevæger en front af mere eller<br />
mindre forurenet grundvand sig nedad.<br />
Allerede inden vandet når jorden, dvs. i<br />
atmosfæren, bliver det forurenet med<br />
bl.a. svovl- og kvælstofforbindelser og<br />
andre luftbårne forureninger. Og når<br />
vandet rammer jordoverfladen, begynder<br />
forureningen med alle de utallige<br />
stoffer, som vi udspreder i forbindelse<br />
med landbrug og andre arealanvendelser,<br />
eller som vi har deponeret i jorden.<br />
Udgangspunktet er således, at hovedparten<br />
af det nydannede grundvand i<br />
større eller mindre grad er forurenet.<br />
Gennem sin vej nedad passerer både det<br />
uforurenede og det forurenede vand gennem<br />
umådeligt komplicerede aflejringer<br />
fra istiderne. Lag, som enhver ved selvsyn<br />
på vore kystklinter kan se, er kaotiske.<br />
Lagene ligger hulter til bulter som<br />
resultat af gletschernes skubben og masen<br />
eller som følge af smeltevandsflodernes<br />
rasen ved istidens slutning. Det giver<br />
utroligt komplicerede lagfølgeforhold,<br />
hvor lagene typisk har vidt forskellige<br />
egenskaber, er revet over, ligger på<br />
hovedet eller er gennemsat af revner,<br />
sprækker og forkastninger.<br />
Det giver også utroligt komplicerede<br />
strømningsforhold i undergrunden, og<br />
resultatet er, at en stor del af den forurenede<br />
nedsivning blander sig med den<br />
uforurenede del, som vi ellers havde<br />
tænkt os at bruge. Resultatet er en omfattende<br />
både diffus og stedvist koncentreret<br />
forurening.<br />
Som et instruktivt eksempel herpå<br />
kan nævnes et lille hjørne af Grundvandsgruppens<br />
undersøgelser i værkstedsområdet<br />
i Grundfør. Her fandt vi<br />
den normale forureningsfront i få meters<br />
dybde, og grundvandets alder tiltog<br />
som forventeligt med dybden. I ca. 20<br />
meters dybde var vandets alder ca. 50<br />
år, dvs. fra en periode, hvor forureningen<br />
var minimal. Under denne relativt<br />
store dybde ville vi umiddelbart forvente<br />
kun at finde gammelt, rent vand.<br />
Men pludselig finder vi så under denne<br />
store dybde et lag med kun 6 år gammelt<br />
og forurenet vand. Konklusionen<br />
er, at forurenet vand p.g.a. pumpning,<br />
differentiel strømning og jordens komplexe<br />
struktur kan blive injiceret i ikkeforurenet<br />
vand selv på stor dybde. Vi løber<br />
derfor en risiko for, at de gamle uforurenede<br />
vandressourcer, som mange byers<br />
vandforsyning bygger på, vil blive<br />
inficeret med ungt, forurenet vand.<br />
Saltvandsfronten<br />
Nedefra bevæger saltvandsfronten sig<br />
opad. Især omkring vandindvindingsområder,<br />
hvor der sker en grundvandssænkning,<br />
vil der både på kort og langt<br />
sigt ske uheldige forskydninger. Under<br />
nye boringer vil der på forholdvis kort<br />
sigt ske en optrængning af saltvandet i<br />
saltvandskegler. Saltvandkeglerne bliver<br />
i størrelsesordenen 10 gange så høje<br />
som grundvandssænkningen er dyb i<br />
boringernes umiddelbare nærhed. Flere<br />
og flere steder vil dette give en række<br />
indvindingstekniske problemer og nødvendiggøre<br />
væsentlige ændringer i forsyningsstrukturen.<br />
Men også regionalt vil der ske uheldige<br />
ændringer, idet den generelle<br />
sænkning af grundvandsstanden i løbet<br />
af nogle årtider vil bevirke en regional<br />
18
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
hævning af grænsen til det underliggende<br />
saltvand.<br />
Resultatet af disse overordnede forhold<br />
vil naturligvis være, at de ferske grundvandsressourcer<br />
(hvad enten de er forurenede<br />
eller ej), vil falde ganske betydeligt,<br />
med mindre vi gør en indsats for<br />
at forhindre større, regionale grundvandssænkninger.<br />
Mange andre gode<br />
grunde for at hæve grundvandsstanden<br />
kan nævnes, men er ikke formålet med<br />
denne artikel.<br />
Grundvandets<br />
kredsløb og vandbalancen<br />
Det er fundamentalt for en hensigtsmæssig<br />
udnyttelse af grundvandet, at vi ikke<br />
alene har kvalitative idéer om, hvordan<br />
vandet strømmer i undergrunden, men<br />
at vi har velbegrundede kvantitative mål<br />
for udvekslingen mellem overfladevand<br />
og grundvand og ikke mindst for udvekslingen<br />
af vand mellem de mest udbredte<br />
typer af reservoirer i jordlagene.<br />
Vandbalancen er ikke godt nok kendt i<br />
de enkelte led. Et afgørende og nødvendigt<br />
skridt er at supplere regnemodellerne<br />
med modeluafhængige målinger,<br />
der kan korrigere regnemodellerne, så<br />
de bliver mere pålidelige.<br />
Det gælder bl.a. forholdet mellem på<br />
den ene side nedsivning og på den anden<br />
side nedbør, afstrømning, fordampning<br />
og plantedækkets optag. Det gælder udvekslingen<br />
af vand mellem øvre og nedre<br />
reservoirer. Det gælder grundvandets<br />
regionale strømningsbilleder. Og det<br />
gælder så fundamentalt et forhold som<br />
realistiske (målte og ikke kun beregnede)<br />
bud på mængden af ferskvand,<br />
som strømmer ud på havbunden.<br />
Feltundersøgelser som<br />
fundament for regnemodeller<br />
Skridtet fra at måle disse forhold i laboratoriet,<br />
i en enkelt boring eller i lidt<br />
større skala (f.eks. i værkstedsområder)<br />
til at kunne give realistiske bud på de<br />
regionale strømningsmønstre er særdeles<br />
vanskeligt. Det forudsætter bedre karakterisering<br />
af de geologiske forhold, og<br />
det forudsætter, at der anvendes statistiske<br />
og kaos-teoretiske metoder, som på<br />
en mere fyldestgørende måde kan beskrive<br />
den komplexe virkelighed i kvantitative<br />
termer.<br />
I Grundvandsgruppen er der taget hul<br />
på denne vanskelige problemstiling i flere<br />
af projekterne. Med traditionelle feltmetoder<br />
og regnemodeller undersøges<br />
som udgangspunkt de hydrauliske parametre,<br />
som indgår i traditionelle beregninger<br />
af vandets infiltration i dybtliggende<br />
reservoirer.<br />
Med anvendelse og udvikling af nye<br />
arealdækkende geofysiske metoder og<br />
avancerede borehulsundersøgelser kortlægges<br />
værkstedsområdernes forhold, så<br />
undersøgelserne kan svare på de mest<br />
påtrængende spørgsmål omkring forureningens<br />
spredning og anvise de metoder,<br />
som kan anvendes i større skala.<br />
Således er formålet med værkstedsområderne<br />
bl.a. at udvikle og afprøve boreteknikker<br />
og kontinuerte borehulsmålinger,<br />
der kan bestemme lagfølgende,<br />
jordarternes vigtigste egenskaber og<br />
grundvandets kemiske sammensætning.<br />
Ligeledes er det formålet med værkstedsområderne<br />
at udvikle og afprøve<br />
overflade-geofysiske metoder, som kan<br />
fastlægge undergrundens lokale struktur<br />
og derved give oplysning om, hvordan<br />
forholdene er mellem boringerne.<br />
Det sker især ved hjælp af en avanceret<br />
og effektiv geoelektrisk metode (‘slæbegeoel’),<br />
som er udviklet af Grundvands<br />
gruppens medarbejdere på <strong>Aarhus</strong><br />
<strong>Universitet</strong>, og som giver en enestående<br />
mulighed for at måle og tolke jordlagenes<br />
egenskaber og opbygning langs sammenhængende<br />
profillinier mellem bore-<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
19
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
hullernes direkte målte, men kun<br />
punktvise oplysninger.<br />
Tilsammen udgør samlingen af overfladegeofysiske<br />
metoder og borehulsundersøgelser<br />
et integreret system. På<br />
en langt billigere og mere helstøbt måde<br />
end andre koncepter kan det integrerede<br />
system danne grundlag for et realistisk<br />
geologisk input til regnemodellerne.<br />
Stokastisk modellering<br />
af geologi og strømning<br />
Når de tilgængelige hydrauliske og geokemiske<br />
regnemodeller skal anvendes i<br />
en større, regional målestok, forudsætter<br />
de nuværende, tilgængelige regnemodeller<br />
en simpel geologi og tilstedeværelse<br />
af geologiske oplysninger i en deltaljeringsgrad,<br />
som stort set aldrig vil forekomme<br />
i praksis. Selv i et land som Danmark,<br />
der har verdens bedste arealdækning<br />
med digitalt lagrede borehulsoplysninger,<br />
viser de hidtidige modelberegninger,<br />
at traditionelle metoder er helt<br />
utilstrækkelige.<br />
For at bedre dette forhold er der bl.a.<br />
mellem Grundvandsgruppens institutioner<br />
og til dels inden for Grundvandsgruppens<br />
projekter startet et ambitiøst<br />
projekt, som primært har til formål at<br />
nyttiggøre og udvikle statistiske metoder<br />
til en lithologisk, hydraulisk og geokemisk<br />
modellering af DGU’s omfattende<br />
databanker over boringer og grundvand.<br />
Projektet trækker i høj grad på erfaringerne<br />
med modellering af flerfasede<br />
strømninger i oliefelter under produktion,<br />
idet olieindustrien har udført et<br />
omfattende grundforskningsarbejde på<br />
området.<br />
I princippet går den stokastiske modellering<br />
af geologien ud på at udvikle statistiske<br />
og kaos-teoretiske metoder, som<br />
kan beregne sandsynligheden for, at<br />
hver enkelt celle i et område af undergrunden<br />
har denne eller hin egenskab.<br />
Heri skal beregningerne respektere de<br />
konkrete observationer (dvs. sætte sandsynligheden<br />
til 100 %) og udnytte det generelle<br />
kendskab til de i området forekommende<br />
jordarter m.h.t. tektonisk<br />
forstyrrelse, udbredelse, sammenhæng,<br />
laggrænser, kornfordeling osv.<br />
Resultatet er 2 eller 3 dimensionale<br />
modeller, som f.eks. viser sandsynligheden<br />
for, om de enkelte celler består af<br />
dette eller hint materiale, eller sandsynligheden<br />
for, at de enkelte celler har<br />
denne eller hin hydrauliske ledingsevne.<br />
Alle mulige andre parametres sandsynlige<br />
rumlige fordeling kan beregnes tilsvarende.<br />
En væsentlig forskel på stokastiske og<br />
almindelige matematiske modelberegninger<br />
er, at man kan introducere bløde<br />
parameterværdier som sandsynlighedsspredninger<br />
for de forhold, som man ikke<br />
kender konkret fra området, men som<br />
man kender fra lignende områder. Til forskel<br />
fra traditionelle regnemodeller tilstræber<br />
de stokastiske modeller ikke at<br />
beskrive detaljerne konkret, men at beskrive<br />
det overordnede billede korrekt.<br />
En stokastiske sandsynlighedsmodel<br />
kan således danne grundlag for langt<br />
bedre skøn over f.eks. grundvandets differentierede<br />
strømning og forureningens<br />
spredningsmønstre, end man blot benytter<br />
de konkrete, observationskrævende<br />
modeller.<br />
En anden vigtig anvendelse er identifikation<br />
af de områder, hvor nye undersøgelser<br />
- f.eks. nye boringer - vil give<br />
maximal information. Begynder man<br />
f.eks. med at modellere eksisterende<br />
oplysninger i DGU’s databanker, inden<br />
nye feltundersøgelser iværksættes, vil<br />
der for de samme udgifter kunne opnås<br />
langt flere nye og dermed værdifulde op<br />
lysninger end ved de hidtidige metoder<br />
til udvælgelse af borelokaliteter.<br />
Den stokastiske modelleringsmetode<br />
handler i mere videnskabelge termer om<br />
20
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
Foto: Niels Vestergaard Knudsen, BIOFOTO<br />
at sætte tal på virkelighedens fænologi -<br />
i geologisk sammenhæng om at sætte tal<br />
på variationsmønstrene i undergrundens<br />
heterogenitet snarere end om at<br />
modellere lokalt sikre, men regionalt<br />
usikre egenskaber ved jorden og grundvandet.<br />
De foreløbige resultater af de stokastiske<br />
modelleringer er både positive og<br />
overraskende. Først og fremmest understreger<br />
undersøgelserne behovet for, at<br />
DGU’s databanker for boringer og<br />
grundvand bliver anvendt i og anvendeliggjort<br />
for avancerede regnemodeller.<br />
Kun herved kan der på nationalt plan<br />
ske en effektiv minimering af de oftest<br />
prohibitive omkostninger til feltundersøgelser,<br />
som hidtil har været den største<br />
hindring for den indsigt i grundvandets<br />
strømninger, som er forudsætnin-<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
21
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
gen for en hensigtsmæssig forsyningsog<br />
beskyttelsespolitik.<br />
Aldersdatering af grundvand<br />
For at kunne give rimelige estimater og<br />
forudsigelser for grundvandets strømning<br />
og større jordområders hydrauliske<br />
ledningsevne er det afgørende vigtigt at<br />
kunne bestemme vandets transporttid<br />
fra ét sted til et andet. I sig selv er det<br />
vigtigt at kende vandets alder, men i forhold<br />
til kalibrering af regnemodellernes<br />
parameterværdier er alder og transporttider<br />
uundværlige oplysninger, som hidtil<br />
kun har været skønsmæssigt anslået<br />
ud fra tryk- og permeabilitetsforhold.<br />
Sammenlignet med f.eks. vandløb svarer<br />
de muligheder der ligger i grundvandsdatering<br />
til, at man kan måle og<br />
ikke kun gætte på, hvor hurtigt vandet<br />
løber i en å. Geologerne har hidtil måttet<br />
leve med, at tilsvarende basale oplysninger<br />
ikke kunne måles nede i jorden.<br />
Den vanskelighed råder grundvandsdatering<br />
bod på i væsentlig grad.<br />
Vandets alder kan måles med ca. 1 års<br />
usikkerhed, når vandet er ankommet fra<br />
overfladen inden for de sidste 60 år. Metoden<br />
til aldersbestemmelse inden for<br />
dette tidsinterval bygger på kendskabet<br />
til atmosfærens (og nedbørens) jævnt stigende<br />
indhold af CFC-gasser i den pågældende<br />
periode. Grundvand, der er<br />
dannet indenfor de sidste ca. 60 år kan<br />
derfor dateres relativt præcist. Desuden<br />
kan indholdet af tritium fra de atmosfæriske<br />
atomvåbenforsøg give en idé om<br />
grundvandets alder, hvis det er mindre<br />
end 50 år gammelt.<br />
Der er et betydeligt behov for at CFCdatere<br />
grundvandet i Danmark, og DGU<br />
har derfor besluttet at opbygge et laboratorium<br />
hertil i samarbejde med USA’s<br />
geologiske undersøgelse.<br />
For grundvandstyper, som er ældre -<br />
dvs. fra før den atmosfæriske forurening<br />
begyndte at sætte spor i grundvandets<br />
kemi - må der udvikles andre metoder.<br />
En metode kunne baseres på C-14 datering<br />
af opløste humusstoffer fra muldlaget.<br />
En anden metode kunne være at<br />
C-14 datere indholdet af kuldioxid fra<br />
rodzonens respiration. C-14 datering af<br />
de nævnte stoffer vil kun kunne foretages<br />
på så små prøvemængder, at det forudsætter<br />
datering på en tandem-accellerator.<br />
Grundvandsgruppen samarbejder<br />
derfor med AMS-laboratoriet på <strong>Aarhus</strong><br />
<strong>Universitet</strong>s Fysiske Institut og har<br />
store forventninger til resultaterne af<br />
dette samarbejde.<br />
Fortidens synder<br />
Når forureningen trods reguleringer og<br />
forbud alligevel er kommet ned til<br />
grundvandet, kan vi ikke forbyde eller<br />
regulere os ud af problemerne. Så har vi<br />
at gøre med faktiske og ikke-politiske<br />
forhold, som vi må håndtere på en anden<br />
måde end vi - med begrænset held -<br />
håndterer den almindelige grundvandsbeskyttelse.<br />
Det er vigtigt, at alle involverede forskere,<br />
embedsmænd og politikere gør sig<br />
helt klart, at fortidens synder og fremtidens<br />
grundvandsbeskyttelse er to helt<br />
adskilte problemkredse, og at vi ikke<br />
kan nøjes med at bekymre os om den<br />
fremtidige grundvandsbeskyttelse. Forureningen<br />
er allerede i grundvandet,<br />
endnu mere er på vej derned, og de pågældende<br />
miljøfremmede stoffer spredes<br />
og omsættes - ofte til mere giftige omdannelsesprodukter<br />
end udgangsforureningen.<br />
Omsætning og spredning af forurening<br />
Kendskabet til de forurenede grundvandsforekomsters<br />
spredning og omsætning<br />
er imidlertid alt for ringe. I forbindelse<br />
med konkrete store forureningssager<br />
omkring bl.a. lossepladser er der opbygget<br />
en vis basal viden. Ligeledes er der<br />
en vis basal viden om spredning og om-<br />
22
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
sætning af nitrat og andre såkaldte<br />
makro-ioners forurening af grundvandet.<br />
Men stofferne spredes og omsættes<br />
specifikt - de opfører sig ikke ens. Der er<br />
derfor behov for at forske i langt flere<br />
stofgrupper, og i hvordan de opfører sig i<br />
forskellige jordarter, grundvandstyper<br />
og strømningssystemer.<br />
Ikke mindst er der behov for i ganske<br />
alvorlig grad at øge kendskabet til, hvordan<br />
allerede nedvaskede pesticider og<br />
deres omdannelsesprodukter metaboliter<br />
omdannes, spredes og evt. adsorberes til<br />
forskellige typer af jordpartikler eller<br />
nedbrydes af mikroorganismer.<br />
Især er det væsentligt at få bedre<br />
kendskab til den mikrobiologiske omsætning<br />
af de værste forureningstyper inden<br />
for pesticiderne og de klorerede kulbrinter.<br />
Uden et basalt kendskab til,<br />
hvordan og hvor hurtigt stofferne nedbrydes<br />
i forskellige geologiske og geokemiske<br />
miljøer, kan vi ikke vurdere, hvor<br />
der er særlige behov for oprensning og<br />
afværgeforanstaltninger. Samfundets<br />
udgifter til disse foranstaltninger kan<br />
blive gigantiske sammenlignet med at<br />
fremskaffe den viden, der er nødvendig<br />
for at kunne fastslå, hvor naturen selv<br />
kan klare problemerne, inden f.eks. en<br />
forurening når frem til et vandværk.<br />
Kendskabet til bakterier og andre mikroorganismers<br />
liv i undergrunden er<br />
forsvindende lille. Vi ved stort set blot,<br />
at de er der og har en ganske stor betydning.<br />
Når der f.eks. i Nordsjælland og<br />
dele af Nordjylland kun er fundet ganske<br />
få pesticider i grundvandet, er en af<br />
DGU’s teorier, at der i disse områders<br />
grundvand findes en særlig mikrobiologisk<br />
flora, som primært næres af disse<br />
områders metanholdige grundvand, men<br />
som også er særlig egnet til nedbrydning<br />
af pesticider.<br />
Andre forhold, som er af meget stor betydning<br />
for indsigten i de farlige giftstoffers<br />
omsætning og spredning, er strømningsforholdene<br />
i jordarternes mikrokosmos,<br />
dvs. porerne mellem sedimentkornene,<br />
og i de talrige sprækker og revner,<br />
som gennemsætter de fleste lerlag.<br />
Sprækkerne ses næppe med det blotte<br />
øje, men ikke desto mindre er sprækkerne<br />
primære transportkanaler for forureninger<br />
gennem de lerlag, som man<br />
tidligere anså for at være forureningsstandsende.Yderligere<br />
forskning i disse<br />
forhold er særdeles påtrængende, men<br />
desværre kostbar.<br />
Fremtidens beskyttelsesstrategi<br />
Der er langt fra politisk enighed om,<br />
hvordan grundvandet skal beskyttes i<br />
fremtiden. Synspunkter varierer fra<br />
70’ernes og 80’ernes strategi, om at alt<br />
grundvand er ‘helligt’, til at vi bare kan<br />
give los for alle kemikalier m.m. og så<br />
lade vandværkerne rense sig ud af problemerne.<br />
Ud fra en geologisk og forsyningsteknisk<br />
betragtning ligger det imidlertid<br />
klart, at den hidtidige strategi er brudt<br />
sammen. Drømmen om, at grundvandet<br />
overalt skal være så rent, at det efter en<br />
lettere behandling (luftning o.l.) skal<br />
kunne drikkes af borgerne, er urealistisk<br />
i de næste mange år. Men ikke nødvendigvis<br />
urealistisk om nogle årtier,<br />
hvis der nu sættes ind med meget betydelige<br />
begrænsninger på arealanvendelsen.<br />
Den nødvendige strategi for ‘minedrift’<br />
Sagt på jævnt dansk handler det om, at<br />
gendannelsesraten for uforurenet<br />
grundvand i de områder, der danner basis<br />
for vandforsyningen, er mindre end<br />
forbruget. Det siger sig selv, at denne situation<br />
er uholdbar. Den hidtidige strategi<br />
har i praksis været enten at flytte<br />
indvindingsboringerne eller at bore dybere.<br />
Men det hjælper ikke på ressourcesituationen.<br />
Det gør blot rent grundvand<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
23
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
til et råstof, der udnyttes på samme måde<br />
som andre råstoffer, indtil der ikke er<br />
mere tilbage.<br />
Sådan bliver vi imidlertid også nødt til<br />
at opføre os i mange år endnu. Vi kan<br />
ikke bare skrue vandhanerne i, og vente<br />
på at nye, rene ressourcer opstår, når de<br />
positive virkninger af vore dages forbud<br />
mod pesticider o.l. begynder at melde sig<br />
i grundvandet om nogle årtier.<br />
Indtil disse gyldne løfter indfries, skal<br />
vi kunne bruge vand omtrent som vi plejer.<br />
Det indebærer, at vi uanset hvilken<br />
idealløsning vi foretrækker, hurtigst<br />
muligt må se at få udviklet de metoder<br />
der skal til, for at vi kan foretage en<br />
hensigtsmæssig ‘minedrift’ på de gamle,<br />
uforurenede grundvandsforekomster.<br />
Nødvendigheden heraf viger de fleste<br />
uden om at forholde sig til. Tanken er<br />
ubehagelig, men ikke desto mindre en<br />
teknisk nødvendighed, som ikke løses af<br />
selv de mest omfattende forbud mod forurening.<br />
Man kan forbyde alt, hvad<br />
mennesker foretager sig, men man kan<br />
ikke fjerne forureningen nede jorden<br />
med forbud. Fortidens synder banker på<br />
døren, nogle steder mere end det.<br />
Den nødvendige beskyttelsesstrategi<br />
Ved siden af udviklingen af metoderne<br />
til de næste 4-5 årtiers nødvendige ‘minedrift’<br />
på vand, skal vi samtidig udvikle<br />
de strategier for arealanvendelse,<br />
som kan sikre, at nyt og rent grundvand<br />
igen begynder at blive dannet i tilstrækkelig<br />
mængde.<br />
Hvor omfattende denne sag er, gør<br />
heller ikke mange sig klart. I al sin ubehagelige<br />
enkelhed betyder de vandbalancer<br />
og vandforbrug, som kendetegner<br />
Danmark, at 1/4 eller mere af Danmarks<br />
areal skal bruges som ‘nedsivningsområde’<br />
for uforurenet vand. Det vil sige,<br />
at på mere end 1/4 af landets areal skal<br />
der indføres en eller anden form for<br />
brugsbegrænsning, som effektivt forhindrer,<br />
at grundvandet bliver forurenet så<br />
meget, at det ikke kan bruges, når det<br />
før eller senere kommer frem til<br />
indvindingsboringerne.<br />
Her spiller det naturligvis en rolle at<br />
kunne anvende det kendskab til bl.a.<br />
vandets alder, pesticidernes omsætningshastigheder<br />
og vandets spredningsmønstre,<br />
som er nødvendig for<br />
minedriften i ‘overgangsperioden’ indtil<br />
effekterne af brugsbegrænsningerne på<br />
arealerne begynder at vise sig i grundvandet.<br />
Men vi kommer ikke uden om,<br />
at der allerede nu skal udlægges så store<br />
arealer som muligt til egentlige grundvandsbeskyttelseszoner.<br />
Dvs. områder,<br />
hvor traditionelt landbrug, skovbrug,<br />
lossepladser, grundvandssænkning, forurenende<br />
industri m.m. simpelthen ikke<br />
er tilladt.<br />
Gør vi ikke det, vil vi uundgåeligt<br />
skulle til at rense drikkevandet for de<br />
hundreder af stoftyper, som vil dukke op<br />
i vandet. Om dette overhovedet er teknisk<br />
muligt og sundhedsmæssigt forsvarligt,<br />
aner vi ikke på nuværende tidspunkt.<br />
Ét er dog sikkert: Vandrensning<br />
og løbende giftkontrol vil blive overordentlig<br />
meget dyrere end alle andre<br />
tænkelige løsninger.<br />
Nødvendigt med nye arealprioriteringer<br />
Disse grundvandsbeskyttelseszoner vil<br />
skulle være så store, at man vanskeligt<br />
kan forestille sig, at det kan gennemføres,<br />
med mindre alle de nye arealprioriteringer<br />
indgår med grundvandsbeskyttelse<br />
som et af hovedformålene. EU’s<br />
braklægningsordninger, skovrejsningsplanerne,<br />
naturgenopretningsprojekterne,<br />
landskabsfredningerne, statens arealer<br />
m.m. må alle bidrage til, at vi kan<br />
gennemføre en hensigtsmæssig grundvandsbeskyttelse.<br />
Disse nye arealpriorieringer vil derfor<br />
blive hovedtemaer i en ansvarlig tilrettelægning<br />
af de næste årtiers natur-, mil-<br />
24
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
jø-, og jordbrugsforskning. Om denne erkendelse<br />
trænger igennem i år, næste år<br />
eller om 3 år er ikke afgørende, blot fordyrende.<br />
Det afgørende er at gøre sig<br />
klart, at Danmarks unikke situation,<br />
hvor vi stort set overalt i landet hidtil<br />
har kunnet finde rigeligt og rent vand,<br />
er en teknisk konkurrence- og produktionsparameter,<br />
som vi ikke har råd til<br />
at sætte over styr. Det behøver man ikke<br />
være råstofgeolog for at kunne se.<br />
Foto: Claus Haagensen, Chili foto<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
25
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Faggruppernes rolle i programmet<br />
Efter at vi i sidste nummer af Miljøforskning<br />
bragte en oversigt over medlemmerne<br />
af programmets 8 faggrupper,<br />
har flere gjort os opmærksom på,<br />
at det ville være nyttigt også at repetere<br />
faggruppernes funktioner. Det gør vi<br />
naturligvis gerne.<br />
Indledningsvist skal det slås fast, at faggrupperne<br />
udelukkende er rådgivere for<br />
programmets ledelsesgruppe. Ledelsesgruppen<br />
er m.h.t. tildelinger af forskningsbevillinger<br />
og evt. ophør af bevillinger<br />
den eneste besluttende myndighed.<br />
Dette er præciseret i de deltagende<br />
ministeriers grundlag for deltagelse i og<br />
gennemførelse af programmet. Faggruppernes<br />
funktion er præciseret i kommissorier<br />
udarbejdet af ledelsesgruppen.<br />
1. udbudsrunde<br />
Umiddelbart efter at regeringen i november<br />
1991 havde fastlagt det endelige<br />
grundlag for programmet, nedsatte programmets<br />
ledelsesgruppe i samarbejde<br />
med de deltagende ministerier en faggruppe<br />
for hvert delprogram. Faggrupperne<br />
udarbejdede et oplæg til det faglige<br />
udbudsmateriale for delprogrammerne.<br />
Med mindre justeringer blev dette<br />
udbudsmateriale godkendt af ministerierne,<br />
der herefter overlod styringen af<br />
programmet til programmets ledelsesgruppe.<br />
Faggrupperne bestod på dette tidspunkt<br />
af fra 5 til 10 danske eksperter.<br />
Disse faggrupper var også involveret<br />
som rådgivere for ledelsesgruppen i forbindelse<br />
med bedømmelsen og udvælgelsen<br />
af ansøgningerne til den første<br />
udbudsrunde.<br />
Programmets driftsfase<br />
Efter udformningen af udbudsmaterialet<br />
og afviklingen af den første ansøgningsrunde<br />
i 1992 blev faggrupperne i 1993<br />
reorganiseret. Reorganiseringen indebar,<br />
at faggrupperne som udgangspunkt<br />
kom til at bestå af en dansk formand<br />
samt to udenlandske (primært nordiske)<br />
faggruppemedlemmer. Den nye sammensætning<br />
af faggrupperne var begrundet<br />
i, at faggrupperne nu i vid udstrækning<br />
skulle følge udviklingen inden<br />
for de respektive delprogrammers<br />
centre med særligt henblik på at rådgive<br />
ledelsesgruppen om betingelserne for<br />
den fortsatte bevilling til centrene. Ud<br />
fra den betragtning var det afgørende,<br />
at faggrupperne fik en sammensætning,<br />
der sikrede en solid international ekspertise<br />
inden for det pågældende delprogram,<br />
ligesom det af hensyn til habilitetsspørgsmål<br />
var afgørende, at faggrupperne<br />
fik udenlandske medlemmer.<br />
2. udbudsrunde og<br />
programmets internationale pulje<br />
De nysammensatte faggrupper kom i-<br />
midlertid også til at spille en central rolle<br />
som ledelsesgruppens rådgivere i forbindelse<br />
med programmets 2. udbudsrunde<br />
i 1993, her blev der dels indkaldt<br />
ansøgninger til programmets internationale<br />
midler og til temaer inden for delprogrammerne<br />
Marine og ferske vande<br />
og Miljøfarlige stoffer i terrestriske og<br />
akvatiske økosystemer.<br />
Til programmets anden ansøgningsrunde<br />
indkom der imidlertid ikke et tilstrækkeligt<br />
antal kvalificerede ansøgninger<br />
til, at der kunne disponeres over<br />
programmets resterende midler. Derfor<br />
har programmet siden opereret med en<br />
løbende ansøgningsmulighed til disse<br />
midler primært til internationale projekter<br />
i tilknytning til de etablerede centre.<br />
I forbindelse med sin stillingtagen til sådanne<br />
ansøgninger, har ledelsesgruppen<br />
i de fleste tilfælde bedt om en udtalelse<br />
fra faggruppen eller fra faggruppens formand.<br />
Det har medført, at nogle af fag-<br />
26
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
grupperne har haft en større løbende<br />
rådgivningsopgave for ledelsesgruppen<br />
end oprindeligt forudset.<br />
Derudover skal det bemærkes at centerledelserne<br />
i forbindelse med fremsendelsen<br />
af disse ansøgninger til den internationale<br />
pulje selv har udarbejdet indstillinger,<br />
der redegør for de pågældende<br />
projekters relevans for centrets<br />
arbejde. Nogle af centerledelserne har<br />
desuden foretaget en egentlig faglig bedømmelse<br />
af ansøgningerne samt givet<br />
ledelsesgruppen forslag til faglige og<br />
budgetmæssige justeringer.<br />
Faggrupperne og midtvejsevalueringen<br />
I forbindelse med nysammensætningen<br />
af faggrupperne blev det pointeret, at<br />
disse ville blive inddraget i midtvejsevalueringen,<br />
der som bekendt gennemføres<br />
i starten af 1995. Hovedparten af den<br />
forskning, der blev igangsat i centrene i<br />
slutningen af 1992 og begyndelsen af<br />
1993, vil her blive gjort til genstand for<br />
en omfattende evaluering. I denne midtvejsevaluering<br />
kommer programmets<br />
faggrupper til at spille en fremtrædende<br />
rolle, idet det er faggrupperne, der skal<br />
foretage evalueringen og på baggrund af<br />
evalueringen rådgive ledelsesgruppen<br />
med hensyn til eventuelle justeringer i<br />
centrenes videre arbejde. I forbindelse<br />
med evalueringen kan faggrupperne<br />
suppleres med yderligere ekspertise, såfremt<br />
faggruppen selv eller ledelsesgruppen<br />
finder dette hensigtsmæssigt.<br />
Imidlertid er det vigtigt at slå fast, at<br />
det er programmets ledelsesgruppe, der<br />
på basis af råd fra faggruppen og på basis<br />
af sin egen vurdering af centrenes arbejde,<br />
træffer beslutninger om justeringer<br />
af centrenes aktiviteter.<br />
Faggruppen for Bæredygtig<br />
udnyttelse af naturgrundlaget i ulande<br />
Dette delprogram er først igangsat i<br />
1994. Faggruppen, der for ledelsesgruppen<br />
skrev udbudsmaterialet, og som<br />
gennemførte en evaluering af de indkomne<br />
ansøgninger, bestod af danske<br />
eksperter, idet denne faggruppe i første<br />
fase var identisk med Rådet for Ulandsforskning.<br />
Efter iværksættelsen af de tre<br />
centre under dette delprogram er faggruppen<br />
nu som for programmets øvrige<br />
delprogrammer reduceret til en tremandsgruppe<br />
bestående af 1 dansk og 2 udenlandske<br />
eksperter. Denne faggruppes<br />
hovedopgave bliver at rådgive ledelsesgruppen<br />
med hensyn til udviklingen i<br />
centrenes forskningsindsats specielt i<br />
forbindelse med en midtvejsevaluering<br />
af disse centre.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
27
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Fik du temanummeret om „Økotoksikologisk forskning“?<br />
Af tekniske årsager var det desværre ikke alle på vores postliste, som fik tilsendt dette<br />
nummer (15). Kontakt os venligst hvis du vil have bladet tilsendt.<br />
Tidligere temanummre:<br />
Nyhedsbrev nr. 7 Tema: „Atmosfæreforskning i Danmark“<br />
Nyhedsbrev nr. 8 Tema: „Grundvandsforskning i Danmark“<br />
Nyhedsbrev nr. 9 Tema: „Jordbrugsvidenskabelig miljøforskning i Danmark - 1“<br />
Nyhedsbrev nr. 10 Tema: „Jordbrugsvidenskabelig miljøforskning i Danmark - 2“<br />
Nyhedsbrev nr. 12 Tema: „Miljøforskning i ferske vande - 1“<br />
Nyhedsbrev nr. 13 Tema: „Miljøforskning i ferske vande - 2“<br />
Nyhedsbrev nr. 14 Tema: „Strategisk forskning“<br />
Nyhedsbrev nr. 15 Tema: „Økotoksikologisk forskning“<br />
Temanumrene kan fås ved henvendelse til programsekretariatet.<br />
Tlf.: 86 20 20 11 # 2305; fax.: 86 13 59 10<br />
Opslag<br />
Menneske, Landskab og Biodiversitet<br />
Forskningsrådene opslår i fællesskab et tværvidenskabeligt forskningsprogram for „Menneske, Landskab og<br />
Biodiversitet“. Ansøgningerne skal være Forskningsrådene i hænde senest<br />
mandag den 23. januar 1995, kl. 12.00<br />
Der ønskes en tværfaglig forskningsindsats, der på grundvidenskabelig basis belyser de kulturelle forhold og<br />
naturlige processer, som påvirker landskabsudformningen og reguleringen af økosystemerne samt den biologiske<br />
diversitet. Denne forskningsindsats bør anlægge en helhedsbetragtning og kræver deltagelse fra naturvidenskabelige,<br />
jordbrugsvidenskabelige, samfundsvidenskabelige og humanistiske dicipliner.<br />
For at opnå den ønskede sammenhæng mellem de forskellige fagdicipliner og nå frem til en helhedsanalyse af<br />
de rejste problemer, skal forskningsindsatsen fra de involverede fagområder fokusere på samme problemkreds.<br />
Udgangspunktet kan være enten et enkelt større geografisk område eller et bestemt landskabselement/struktur.<br />
Der kan også arbejdes med en fælles problemstilling af mere grundlagsorienteret art. Her kan temaanalyser<br />
af natursyn, æstetik, etik og værdier være på tværs af de traditionelle fagområder rejse problemstillinger,<br />
der kan føre til teoretisk nytænkning af mere grundlæggende karakter inden for de etablerede fagområder.<br />
Programmet er 5-årigt med start i 1995 og indeholder en midtvejsevaluering. Den samlede indsats er 40 mio.<br />
kr. Satsningen vil blive koncentreret om få store initiativer. Mindre projekter kan undtagelsesvis støttes.<br />
Der kan søges om tilskud til udgifter i henhold til den generelle vejledning, samt om tilskud til varetagelse af<br />
samarbejdet og formidling af resultater m.v.<br />
Det er et krav, at ansøgere går sammen på tværs af institutions- og faggrænser i ansøgninger om større projekter.<br />
Det anbefales, at projekterne så vidt muligt organiseres inden for rammerne af såkaldte „centre uden<br />
mure“ eller rammeprogrammer med en central ledelse. Projektforslaget skal gøre rede for ledelsesstrukturen<br />
med en klar placering af det faglige og økonomiske ansvar. Projektforslaget skal indeholde en redegørelse for<br />
formidlingsstrategi af resultater.<br />
Der må påregnes ca. 2 måneders behandlingstid.<br />
Projektstart kan tidligst planlægges til medio april 1995.<br />
Ansøgning og bilag indsendes på skema 1 i 16 eksemplarer til Forskningsrådene, H.C. Andersens Boulevard 40,<br />
1553 København V. Ansøgningsskema, vejledning, udbuds- og baggrundsmateriale kan rekvireres hos fuldmægtig<br />
Aase H. Thylstrup på telefon: 33 11 43 00 lokal 206, som også besvarer eventuelle spørgsmål.<br />
28
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
Nyt fra programmet<br />
Projekter støttet af<br />
den internationale pulje<br />
Ledelsesgruppen har besluttet at støtte<br />
følgende projekter under de igangsatte<br />
centre:<br />
Grundvandsgruppen<br />
★ Klaus Hinsby, Danmarks Geologiske<br />
Undersøgelse. Transport og nedbrydning<br />
af CFC gasser i umættet og mættet<br />
zone. Bevilling: 700.250 kr.<br />
Dansk center for<br />
økotoksikologiske forskning<br />
★ Bjørn Jensen, Vandkvalitetsinstituttet.<br />
Microbial growth and survival in<br />
soil exposed to PAHs - joint Danish-<br />
Canadian field study. Bevilling:<br />
384.060 kr.<br />
★ Niels Nyholm, Danmarks Tekniske<br />
<strong>Universitet</strong>. Development and evaluation<br />
of algal bioassays for screening<br />
and interpretive risk assessments of<br />
metal mining wastes and combustion<br />
residues. Bevilling: 500.000 kr.<br />
★ Ulrich Karlson, Danmarks Miljøundersøgelser<br />
med. Driftsmidler i forbindelse<br />
med gæsteforskerophold for<br />
Dr. Pritchard. Bevilling 210.000 kr.<br />
Center for Biokemisk og<br />
Arbejdsmedicinsk Epidemiologi<br />
★ Thomas Schneider, Arbejdsmiljøinstituttet.<br />
Exponering for luftforurening<br />
i transportsektoren - metodeudvikling.<br />
Bevilling: 1.259.100 kr.<br />
Samfund, Økonomi og Miljø - Et åbent<br />
forskningscenter<br />
★ Bjarne Madsen, Amternes og Kommunernes<br />
Forskningscenter. Forskningsophold<br />
i USA i tilknytning til projektet:<br />
Miljøøkonomi og regulering, trafik<br />
og energi. Bevilling: 60.610 kr.<br />
★ Alex Dubgaard, Den Kgl. Veterinærog<br />
Landbohøjskole. Afholdelse af<br />
workshop i tilknytning til projektet<br />
Problemer ved prisfastsættelse af herlighedsværdier.<br />
Bevilling: 108.000 kr.<br />
Center for Miljø- og Samfundsøkonomi<br />
★ Peter Rørmose, Danmarks Statistik.<br />
Metodologiske problemer ved konstruktion<br />
af miljøjusterede nationalregnskaber.<br />
Medfinansiering af deltagelse<br />
i EU projekt. Bevilling: 405.000 kr.<br />
Center for Agerlandets Biodiversitet<br />
★ Søren Toft, <strong>Aarhus</strong> <strong>Universitet</strong>, 10<br />
mdr. ophold v. College of Agriculture,<br />
University of Agriculture, University of<br />
Kentucky, USA. Bevilling: 131.000 kr.<br />
★ Jørgen Eilenberg, Den Kgl. Veterinær-<br />
og Landbohøjskole, Biologiske<br />
studier af infektionsparametre mm. af<br />
insektpatogene svampe på bladlus.<br />
Samarbejdsprojekt med Rothamsted<br />
Experimental Station og Eidgenössische<br />
Forschungsanstalt für Landwirtschaftliche<br />
Pflanzenbau.<br />
Bevilling: 167.744 kr.<br />
★ Søren Toft, <strong>Aarhus</strong> <strong>Universitet</strong>, 6<br />
mdr. gæsteforskerophold på <strong>Aarhus</strong><br />
<strong>Universitet</strong> for Ferenec Samu, Plant<br />
Protection Institute, Budapest. Bevilling:<br />
221.160 kr.<br />
★ Jørgen Eilenberg, Den Kgl. Veterinær-<br />
og Landbohøjskole, Udvikling af<br />
model for specifikke svampe-bladlus<br />
interaktioner. Samarbejdsprojekt med<br />
Biological Control Laboratory, Texas.<br />
Bevilling: 58.305 kr.<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
29
december 1994<br />
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
Database på engelsk<br />
Databasen med miljøforskningsprofiler<br />
over 219 danske forskningsinstitutter, -<br />
afdelinger, m.v. er nu tilgængelig i en<br />
engelsk udgave.<br />
Databasen, der er gratis, kan bestilles<br />
på diskette fra sekretariatet, tlf. 86 20<br />
20 11 # 2305, fax 86 13 59 10.<br />
Ny Centerleder<br />
Fra 1. januar 1995 overtager afdelingsforstander<br />
Bent T. Christensen, Statens<br />
Planteavlsforsøg, hvervet som centerleder<br />
for Rodzonecentret efter Søren Mikkelsen.<br />
Publikationer<br />
Lars Gårn Hansen, Price Impacts on<br />
Residential Water Demand in the<br />
Copenhagen Metropolitan Area, SØM<br />
publikation nr. 4, AKF-Forlaget september<br />
1994.<br />
Conference Report Governing Our<br />
Environment, Copenhagen, November<br />
17-18, 1994, organized by SØM - Society,<br />
Economics and Environment and CeSam<br />
- Centre for Social Science Research on<br />
the Environment. Conference Report,<br />
536 sider, November 1994.<br />
Foto: Niels Westergaard Knudsen, BIOFOTO<br />
30
DET STRATEGISKE<br />
MILJØFORSKNINGS-<br />
PROGRAM<br />
1992-96<br />
december 1994<br />
MILJØFORSKNING NR 17<br />
31
Indholdsfortegnelse<br />
Forsiden<br />
En ny fase af programmet efter 1996?<br />
side 3<br />
Ledelsesgruppen<br />
Strategi, forskning og formidling<br />
side 6<br />
Bruno Sander Nielsen<br />
Strategisk miljøforskning<br />
efter 1996 - ønsker og visioner<br />
side 9<br />
Hans Kristensen<br />
Nytteeffekt og<br />
skaderisiko ved brug af pesticider<br />
side 12<br />
Alex Sonnenborg<br />
Melding fra en<br />
miljøpraktikers frontlinie<br />
MILJØFORSKNING<br />
Nyhedsbrev for<br />
Det strategiske Miljøforskningsprogram,<br />
nr. 17 , december 1994<br />
Tekst, hvor ikke anført:<br />
Lars Stigel (ansv.red.)<br />
Layout:<br />
Pia Abrahamsen<br />
Tryk og sats:<br />
Handels-Trykkeriet, <strong>Aarhus</strong> a/s<br />
Oplag:<br />
1600 trykt på 100 g Cyclus genbrugspapir<br />
side 16<br />
Jens Morten Hansen<br />
Grundvandet og fremtiden<br />
side 26<br />
Faggruppernes rolle i programmet<br />
side 28<br />
Fik du temanummeret om<br />
"Økotoksikologisk forskning"?<br />
side 28<br />
Opslag: Menneske,<br />
Landskab og Biodiversitet<br />
side 29<br />
Nyt fra programmet<br />
Returadresse:<br />
Det strategiske Miljøforskningsprogram<br />
Forskerparken<br />
Gustav Wieds Vej 10<br />
8000 Århus C.<br />
Tlf.: +45 86 20 20 11 # 2305<br />
+45 86 20 20 00 (omstilling)<br />
Fax: +45 86 13 59 10.<br />
INDHOLD MILJØFORSKNING - NR. 17<br />
ISSN 0907-4678