Spørgsmål og svar om ældreplejen - FOA
Spørgsmål og svar om ældreplejen - FOA
Spørgsmål og svar om ældreplejen - FOA
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
F O A – F A G O G A R B E J D E<br />
Spørgsmål<br />
<strong>og</strong> <strong>svar</strong> <strong>om</strong><br />
ældreplejen<br />
Agenda 2006:<br />
<strong>FOA</strong> <strong>og</strong> ældreplejen
Ældrepleje i fokus<br />
Den danske ældrepleje k<strong>om</strong> igen på den offentlige dagsorden,<br />
da Danmarks Radio i maj 2006 offentliggjorde optagelser med<br />
skjult kamera fra det københavnske plejehjem Fælledgården.<br />
N<strong>og</strong>le af optagelserne var chokerende – især for folk, der ikke<br />
er tæt på ældreplejen i forvejen. På andre plejehjem var reaktionen:<br />
Det kunne lige så godt have været optaget her. Vi har<br />
råbt op i årevis over nedskæringer, manglende normeringer <strong>og</strong><br />
<strong>om</strong>sorgssvigt. Og vi har slet ikke skjult, hvem det går ud over.<br />
I dette lille hæfte har <strong>FOA</strong> samlet en række fakta-oplysninger<br />
<strong>om</strong> den danske ældrepleje. Hvad koster den Hvad får medarbejderne<br />
i løn Hvor tit er medarbejderne syge Er <strong>om</strong>rådet<br />
<strong>om</strong>fattet af tidstyrranni Hvad synes de ældre<br />
“Agenda 2006: <strong>FOA</strong> <strong>og</strong> ældreplejen”<br />
er udgivet i forbindelse med <strong>FOA</strong>-konferencen fredag den 9.<br />
juni 2006 i Nationalmuseet <strong>om</strong> kvalitet i ældreplejen.<br />
ISBN:<br />
87-90418-80-8<br />
Redaktion:<br />
Jens-Jørgen Kr<strong>og</strong>h <strong>og</strong> Ib Lindstrøm Ibsen<br />
Tryk:<br />
<strong>FOA</strong> Den 08. 06. 2006<br />
Omslag:<br />
Joe Anderson<br />
Oplag:<br />
250<br />
www.foa.dk
Indhold<br />
HVAD KOSTER ÆLDREPLEJEN SAMLET SET .................................................................................4<br />
HVOR MANGE ANSATTE HAR ÆLDREPLEJEN ...............................................................................4<br />
HVOR MANGE ÆLDRE MODTAGER HJÆLP ...................................................................................5<br />
HVAD KOSTER DE ANSATTE I ÆLDREPLEJEN SAMLET SET ..........................................................6<br />
HVAD FÅR DE ANSATTE I LØN.......................................................................................................6<br />
HVOR MANGE ÆLDRE HAR VI I DANMARK...................................................................................6<br />
HVORDAN ER ARBEJDSMILJØET I ÆLDREPLEJEN........................................................................7<br />
HVAD MED ARBEJDSSKADER OG FØRTIDSPENSIONER .................................................................9<br />
HVAD VED VI OM SYGEFRAVÆRET.............................................................................................10<br />
HVORDAN ER TILFREDSHEDEN HOS BRUGERNE.........................................................................11<br />
KAN MAN FASTHOLDE MEDARBEJDERNE OG REKRUTTERE NYE...............................................11<br />
HVAD ER OMFANGET AF TIDSREGISTRERING I ÆLDREPLEJEN..................................................12<br />
HVAD VED VI OM ARBEJDSTILRETTELÆGGELSE OG DELTID ....................................................13<br />
HVORDAN ER UDDANNELSESNIVEAUET OG ANDELEN AF UFAGLÆRTE .....................................14<br />
ER DER HÆNDER NOK I FREMTIDEN...........................................................................................15<br />
ER DER ELEVER NOK TIL AT DÆKKE FREMTIDENS BEHOV........................................................16<br />
ER ÆLDREPLEJEN ET VELEGNET ARBEJDSSTED FOR NYDANSKERE..........................................17<br />
HVAD MED ÆLDREPLEJEN NÆSTE ÅR ........................................................................................18<br />
3
Hvad koster ældreplejen samlet set<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Cirka det samme s<strong>om</strong> værdien af skattestoppet<br />
203.000 borgere modtager hjemmehjælp i Danmark, <strong>og</strong> små 100.000 medarbejdere er<br />
beskæftiget på ældre<strong>om</strong>rådet, oplyser KL. 17.000 danskere bor på plejehjem, <strong>og</strong> 51.000 i<br />
ældreboliger.<br />
KL har opgjort de samlede udgifter til ældre<strong>om</strong>rådet – altså <strong>og</strong>så til administration, bygninger<br />
mv.<br />
Tallene for nettodriftsudgifterne ser ud s<strong>om</strong> følger:<br />
2004: 29,1 mia. kr.<br />
2005: 29,4 mia. kr.<br />
2006: 29,3 mia.kr (budgettal)<br />
Hvor mange ansatte har ældreplejen<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: En ansat for hver 9. ældre<br />
Tallet for ansatte er steget de senere år. Det samme er antallet af ældre over 80 år, s<strong>om</strong> er den<br />
gruppe, der modtager mest ældrepleje.<br />
Tallene for <strong>FOA</strong>-grupperne er:<br />
Ændring<br />
i pct.<br />
Faggruppe 2000 2004<br />
Social- <strong>og</strong> sundhedsassistenter mv. 25442 26436 4<br />
Hjemmehjælpere, social- <strong>og</strong><br />
sundhedshjælpere mv. 42199 44537 6<br />
Kostforplejning <strong>og</strong> tilb. af måltider 4043 4203 4<br />
Rengørings- <strong>og</strong> køkkenhjælp 5556 4820 -13<br />
total 79240 82000 3<br />
Kilde: Danmarks Statistik -Note: I de to nederste rækker kan der <strong>og</strong>så optræde personale, der er organiseret andet steds end <strong>FOA</strong><br />
4
Samtlige ansatte i ældreplejen inklusiv administrativt personale<br />
ændring<br />
2000 2004 i pct.<br />
Samtlige<br />
ansatte 94424 99006 5<br />
Kilde: Danmarks Statistik<br />
S<strong>om</strong> det fremgår af figurerne er antallet af ansatte i ældreplejen steget i opgørelsesperioden 2000<br />
– 2004. De grupper, der typisk organiseres i <strong>FOA</strong>, står for en forholdsvis mindre stigning end de<br />
øvrige grupper, der er beskæftiget inden for ældreplejen.<br />
Hvor mange ældre modtager hjælp<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Hver fjerde<br />
Tallene fra Danmarks Statistik er lidt halv-gamle:<br />
Varig hjemmehjælp, antal modtagere fordelt efter<br />
modtagerens alder<br />
2000 2001 2002 Ændring i<br />
pct<br />
Under 67 år 28.887 29.515 29.898 3<br />
67-79 år 65.812 65.134 64.600 -2<br />
80+ år 103.727 106.609 108.770 5<br />
I alt 198.426 201.258 203.268 2<br />
Kilde: Danmarks Statistik, den sociale ressourceopgørelse<br />
Antallet af borgere, der trækker massivt (mere end 20 timer ugentligt) på den varige hjælp er<br />
iflg. Danmarks Statistik steget med 6 pct. i den tilgængelige opgørelsesperiode (fra 2001 til<br />
2002). Populationen over 80 år er den mest plejekrævende gruppe idet cirka hver anden i den<br />
aldersgruppe modtager praktisk <strong>og</strong>/eller personlig bistand.<br />
2000 2001 2002 2003 2004<br />
Antal ældre over<br />
80 år 208837 213567 216582 216989 218365<br />
Udvikling i pct. 2 4 4 5<br />
Kilde: Danmarks Statistik<br />
5
Hvad koster de ansatte i ældreplejen samlet set<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Det samme s<strong>om</strong> udgiften til det aktuelle tværministerielle<br />
it-projekt<br />
Det fællesk<strong>om</strong>munale løndatakontor opgør i marts 2006 den årlige lønudgift for social- <strong>og</strong><br />
sundhedspersonale (de 82.000 <strong>FOA</strong>-medlemmer) til 1.465.283.000 kroner – det er altså ca.1,5<br />
milliarder pr. år<br />
Samtlige k<strong>om</strong>munalt ansatte oppebærer en løn på 8.818.774.000 kroner - altså knap 9 milliarder<br />
kr. årligt.<br />
Hvad får de ansatte i løn<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Omsorgsarbejde er lavt lønnet – især i forhold til an<strong>svar</strong>et<br />
Landgennemsnittet i marts 2006 for de to største grupper i ældreplejen er følgende – tallene er<br />
fra Det fællesk<strong>om</strong>munale Løndatakontor:<br />
Social- <strong>og</strong> sundhedsassistenter: 22.042 kr. <strong>om</strong> måneden – tallet er inklusive alle tillæg, men<br />
eksklusiv pensionsindbetaling.<br />
Social-<strong>og</strong> sundhedshjælpere: 20.582 kr. <strong>om</strong> måneden – tallet er inklusive alle tillæg, men<br />
eksklusiv pensionsindbetaling.<br />
Gennemsnit for hele gruppen i ældreplejen: 20.228 kr. <strong>om</strong> måneden – tallet er inklusive alle<br />
tillæg, men eksklusiv pensionsindbetaling. Det lavere tal skyldes, at ufaglærte oppebærer lavere<br />
løn.<br />
Hvor mange ældre har vi i Danmark<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Hver syvende dansker er ældre<br />
Danmarks Statistik giver et præcist <strong>svar</strong>. Fremskrivningen til 2015 er Danmarks Statistiks<br />
skøn, s<strong>om</strong> løbende justeres.<br />
2006 2015<br />
Antal danskere på 65 år <strong>og</strong><br />
derover 821.701 1.023.160<br />
6
Hvordan er arbejdsmiljøet i ældreplejen<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Det går ret skidt<br />
Tal fra Arbejdsmiljøinstittuttets <strong>om</strong>fattende undersøgelse (2005) taler et klart spr<strong>og</strong>:<br />
Medarbejderprofilen i ældreplejen:<br />
• har en høj anciennitet <strong>og</strong> er mellem 40 <strong>og</strong> 60 år (Kilde: AMI-rapport 2005)<br />
• blandt de 18-29 årige vil 60 % inden for 5 år forlade arbejdspladsen <strong>og</strong> 36 % vil helt<br />
forlade <strong>om</strong>rådet<br />
• 66 % af de 57 årige vil forlade arbejdet inden de bliver 62 år.<br />
• En stor del af de yngre medarbejdere regner ikke med at være i det nuværende job <strong>om</strong> 5<br />
år.<br />
Medarbejdernes syn på ældreplejen:<br />
• God ledelse <strong>og</strong> gode udviklingsmuligheder, samt høj grad af fleksibilitet <strong>og</strong> indflydelse<br />
på arbejdet får flere til at overveje fortsat ansættelse inden for <strong>om</strong>rådet.<br />
• Fleksibilitet, medbestemmelse, kvalitet i arbejdet <strong>og</strong> ledelsesmæssig opbagning anses for<br />
centralt<br />
• 50 % mener der er tid til at være fleksibel <strong>og</strong> at de får ledelsesmæssig opbakning.<br />
• 50 % mener ikke det er tilfældet – Hjælpergruppen har de dårligste betingelser.<br />
• Opfattelsen af at kunne yde kvalitet i plejen er generelt lavest i de største k<strong>om</strong>muner.<br />
Psykisk arbejdsmiljø i ældreplejen:<br />
Sammenligner man medarbejdere i ældreplejen med danske lønmodtagere generelt er der:<br />
• Flere der ofte oplever et højt arbejdstempo<br />
• Flere der oplever høje krav <strong>om</strong> at skjule følelser <strong>og</strong> meninger<br />
• Flere der oplever en lav grad af indflydelse (især blandt de med den korteste uddannelse)<br />
• Højere grad af mening i arbejdet, men lavere grad af involvering i arbejdspladsen<br />
• På arbejdspladser udsættes 19,5 % for fysisk vold – blandt alle lønmodtagere udsættes<br />
3,9 % for vold.<br />
• 32,4 % udsættes for trusler – blandt alle lønmodtagere er det 7,9 %.<br />
• 8 % udsættes for uønsket seksuel opmærks<strong>om</strong>hed – primært fra brugere – blandt alle<br />
lønmodtagere er det 3 %.<br />
7
Fysisk arbejdsmiljø, arbejdsbetingede sygd<strong>om</strong>me <strong>og</strong> hospitalsindlæggelser:<br />
Ryg-arbejdsulykker, der opstår s<strong>om</strong> følge af løft <strong>og</strong> forflytning af klienter, er et stort problem.<br />
32-40 % af de anmeldte arbejdsskader blandt medarbejdere inden for sundhedssektoren skyldes<br />
uhensigtsmæssige bevægelser i forbindelse med klientforflytninger.<br />
• 36 % forflytter n<strong>og</strong>en gange eller ofte alene, når der burde være to.<br />
• 36 % har indenfor de sidste 7 dage oplevet smerter <strong>og</strong> besvær i nakke <strong>og</strong> skuldre<br />
• 51 % har haft ondt i bevæge apparatet indenfor de sidste 12 måneder.<br />
• I perioden 1999 til 2004 er der sket en 10-dobling af anmeldelserne af psykiske<br />
lidelser indenfor social- <strong>og</strong> sundhedssektoren. Også hudsygd<strong>om</strong>me udgør et<br />
væsentligt problem. (Kilde DTU-undersøgelse 2006)<br />
• Kvinder ansat inden for hjemmepleje ligger væsentligt over gennemsnittet, hvad<br />
angår hjertesygd<strong>om</strong>me <strong>og</strong> sygd<strong>om</strong>me i bevægeapparatet. Arbejdsmiljøinstituttet har<br />
beregnet at 31 % af de iskæmiske hjertesygd<strong>om</strong>me hos kvinder, kan tilskrives<br />
arbejdsmiljøet. Dette betyder, at de i princippet kan forebygges.<br />
Kilde: Hvor andet ikke er angivet er kilden til <strong>om</strong>stående fakta: Arbejdsmiljøinstituttet<br />
8
Hvad med arbejdsskader <strong>og</strong> førtidspensioner<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Det er mere end dobbelt så slemt s<strong>om</strong> gennemsnittet<br />
For medlemmer af <strong>FOA</strong> er risikoen for at få en arbejdsskade over dobbelt så stor<br />
sammenlignet med alle andre grupper i arbejdsstyrken i Danmark. <strong>FOA</strong> medlemmer udgør 6<br />
procent af arbejdsstyrken, men har 14 procent af alle skadesanmeldelser. Disse tal rummer<br />
alle typer af skader, lige fra løfteskader til ulykker sås<strong>om</strong> fald <strong>og</strong> andet. Efter en faldende<br />
tendens i 2002 <strong>og</strong> 2003 for både <strong>FOA</strong> <strong>og</strong> andre grupper på arbejdsmarkedet anerkendes der<br />
nu stadigt flere arbejdsskader i kølvandet på den nye arbejdsskadereform.<br />
Tallen er opgjort i pct<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
<strong>FOA</strong>s andel af arbejdsstyrken<br />
<strong>FOA</strong>s andel af arbejdsskaderne<br />
Figur: Arbejdsskader er. overrepræsenteret med 130 pct. hos <strong>FOA</strong>s medlemmer<br />
Kilde: <strong>FOA</strong>-rapporten - Undersøgelser af Arbejdsskader i <strong>FOA</strong> (2003)<br />
Risikovurdering i pct.<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Risiko for førtidspension hos<br />
befolkningen s<strong>om</strong> helhed<br />
Risiko for førtidspension hos <strong>FOA</strong>s<br />
medlemmer<br />
Figur: Relativ risiko for førtidspension. Kilde: <strong>FOA</strong>-rapporten - Undersøgelse af førtidspensionister i <strong>FOA</strong> (2002)<br />
9
Hvad ved vi <strong>om</strong> sygefraværet<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Området har rekord i fravær<br />
• De ansatte inden for social- <strong>og</strong> sundheds<strong>om</strong>rådet har i snit 16 sygefraværsdage årligt.<br />
• De kortest uddannede har mere sygefravær end ansatte med længere uddannelse inden for<br />
<strong>om</strong>rådet. Eksempelvis har social- <strong>og</strong> sundhedshjælpere i snit mere end 17<br />
sygefraværsdage mens social- <strong>og</strong> sundhedsassistenter i snit har godt 13 sygefraværsdage.<br />
• De ældste medlemmer har mest sygefravær.<br />
• De medlemmer der har et dårligt forhold til deres ledere har 3 gange så meget sygefravær<br />
s<strong>om</strong> dem, der har et godt forhold til deres ledere.<br />
• De medlemmer, der mener, at de har gode udviklingsmuligheder på jobbet har halvt så<br />
mange sygefraværsdage i f.t. dem, der ikke synes udviklingsmulighederne er gode.<br />
• De medlemmer s<strong>om</strong> er utilfredse med arbejdet har mere end dobbelt så mange<br />
sygefraværsdage s<strong>om</strong> dem der tilfredse med arbejdet<br />
Årsager til sygefravær<br />
sygefravær pga<br />
arbejdsmiljøforhold<br />
sygefravær<br />
p.g.a.influenza,<br />
infektioner, forkølelse<br />
o.s.v.<br />
Kilde: Sygefravær blandt <strong>FOA</strong>s medlemmer, april 2004 – udgivet af <strong>FOA</strong><br />
Hvis det arbejdsmiljøbetingede sygefravær reduceres til det halve i ældreplejen, vil det <strong>svar</strong>e til<br />
at tilføre <strong>om</strong>rådet cirka 1.000 nye medarbejdere.<br />
En netop gennemført undersøgelse af sygefravær i ældreplejen (juni 2006) antyder, at<br />
sygefraværet er steget siden sygefraværet <strong>og</strong> dets årsager blev belyst i en rapport s<strong>om</strong> <strong>FOA</strong><br />
offentliggjorde i 2004. Imidlertid er den seneste opgørelse ikke landsdækkende <strong>og</strong> derfor kan<br />
sammenligninger ikke umiddelbart drages liges<strong>om</strong> de bagved liggende årsager heller ikke er<br />
belyst på samme måde.<br />
10
Hvordan er tilfredsheden hos brugerne<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: De ældre er tilfredse<br />
KL <strong>og</strong> Finansministeriet gennemførte i januar 2005 en landsdækkende undersøgelse af<br />
brugertilfredsheden med ældre-sektoren. Generelt er de ældre tilfredse. Mere end tre ud af fire er<br />
tilfredse med hjemmehjælpen. 90 procent er tilfredse med personalet i plejeboliger <strong>og</strong> på<br />
plejehjem.<br />
På alle <strong>om</strong>råder, hvor KL <strong>og</strong> Finansministeriet har spurgt, er brugerne mere tilfredse end<br />
utilfredse.<br />
Kan man fastholde medarbejderne <strong>og</strong> rekruttere nye<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Nej - alarmklokkerne ringer meget kraftigt<br />
Helt nye oplysninger fra <strong>FOA</strong>s egne medlemsundersøgelser (Medlemspulsen) viser, at 45<br />
procent af de ansatte i ældreplejen overvejer at søge væk. Det til<strong>svar</strong>ende tal ved en undersøgelse<br />
i 2005 var på 43 procent.<br />
For <strong>FOA</strong>-medlemmer under 40 er det hele 63 procent, der angiver, at de overvejer helt at forlade<br />
<strong>om</strong>rådet. Begrundelserne for at søge væk er for ringe løn <strong>og</strong> for dårlige arbejdsvilkår. Otte ud af<br />
ti angiver, at lønnen er for dårlig. Seks ud af ti angiver, at arbejdet er for hårdt fysisk <strong>og</strong> psykisk.<br />
Tre ud af ti peger på for dårlig ledelse <strong>og</strong> for lidt individuel råderum.<br />
Betydeligt flere angiver, at det er blevet sværere at få fat i uddannet personale. I 2005 sagde<br />
færre end tre ud af ti, at det var meget svært at rekruttere nye kolleger. I 2006 angiver mere end<br />
fire ud af ti, at de er meget svært. Undersøgelsen baserer sig på 800 be<strong>svar</strong>elser.<br />
11
Hvad er <strong>om</strong>fanget af tidsregistrering i ældreplejen<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Hver anden ansat måles <strong>og</strong> vejes dagligt<br />
44 pct. af <strong>FOA</strong>-medlemmer, der er ansat i ældreplejen er <strong>om</strong>fattet af en eller anden form for<br />
tidsregistrering <strong>og</strong> kontrol i deres daglige arbejde.<br />
Figur: Forskel på opfattelser s<strong>om</strong> funktion af tidsregistrering/kontrol<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Arbejder i<br />
borgerens eget<br />
hjem <strong>og</strong> mener<br />
at k<strong>om</strong>munene<br />
kan yde bedre<br />
<strong>om</strong>sorg <strong>og</strong> pleje<br />
til samme pris<br />
Det hænder at<br />
jeg ikke er<br />
tilfreds med den<br />
service, jeg yder<br />
borgeren<br />
Min arbejdsdag<br />
er stramt styret<br />
af andre<br />
Der er for lidt<br />
råderum for<br />
medarbejderne<br />
Uden tidsregistrering<br />
Med tidsregistrering<br />
eller anden form for<br />
kontrol<br />
Kilde: <strong>FOA</strong>s rapport ”Tidsregistrering <strong>og</strong> kontrol i ældreplejen – oktober 2005”.<br />
Fakta:<br />
• 43 pct. af de ansatte i ældreplejen overvejer at skifte til et helt andet job<strong>om</strong>råde – denne<br />
overvejelse optræder i højere grad hos yngre end for ældre medarbejdere i ældreplejen.<br />
• De væsentligste begrundelser for at overveje jobskifte er prioriteret: ’Lønnen er for<br />
dårlig’ – ’Arbejdet er hårdt fysisk’ – Arbejdet er hårdt psykisk.<br />
• Hver 8. medarbejder i ældreplejen finder ikke at <strong>om</strong>givelserne viser respekt for det<br />
arbejde de udfører. (Kilde: <strong>FOA</strong>s rapport ”Tidsregistrering <strong>og</strong> kontrol i ældreplejen –<br />
oktober 2005”.)<br />
12
Hvad ved vi <strong>om</strong> arbejdstilrettelæggelse <strong>og</strong> deltid<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Ældreplejen er gennemsyret af deltidsansættelser<br />
Deltidsarbejde er meget udbredt i ældre-sektoren.<br />
Arbejder deltid Arbejder fuldtid<br />
Pct. 65 35<br />
Blandt de der arbejder deltid ses følgende:<br />
Har selv valgt deltid Er tvunget til at arbejde deltid<br />
Pct. 75 25<br />
Fakta:<br />
• Gennemsnitsarbejdstiden for deltidsansatte er 30,3 arbejdstimer pr. uge<br />
• Medlemmer med de korteste uddannelser inden for social- <strong>og</strong> sundheds<strong>om</strong>rådet, arbejder<br />
i højere grad deltid. Eksempelvis arbejder 69 pct. af social- <strong>og</strong> sundhedshjælperne deltid<br />
mod 57 pct. af social- <strong>og</strong> sundhedsassistenterne.<br />
• 80 pct. af de deltids ansatte afviser ikke at arbejde mere, under de rette forhold.<br />
• 20 pct. siger at ’de ikke kan klare at arbejde fuld tid’.<br />
• De ældste medlemmer peger i langt højere grad på at de ikke kan klare at arbejde fuldtid.<br />
Hos faggruppen ’sygehjælpere’ der har et højt alderssnit peger hele 56 pct. på ”at de ikke<br />
kan klare fuld tid”<br />
Hvad peger de deltidsansatte på at der skal til for at arbejde mere:<br />
• Bedre løn – siger 38 pct.<br />
• Ændrede forhold på arbejdspladsen – siger 26 pct. (eks. angives bedre ledelse, fleksibel<br />
arbejdstid, større indflydelse <strong>og</strong> nye arbejdsopgaver)<br />
• Ændrede forhold i hjemmet – siger 14 pct. (eks. angives bedre arbejdsdeling mellem<br />
kønnene <strong>og</strong> børn er blevet store)<br />
Arbejdspotentialet, hvis de deltidsansatte, der under de rette <strong>om</strong>stændigheder er villige til at gå<br />
op i tid, arbejder 2 timer yderligere pr. uge, <strong>svar</strong>er til 2.300 fuldtidsstillinger.<br />
Kilde: <strong>FOA</strong>s rapport: Deltidsarbejde blandt <strong>FOA</strong>s medlemmer, september 2004<br />
13
Hvordan er uddannelsesniveauet <strong>og</strong> andelen af ufaglærte<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: De ufaglærte er i fremmarch<br />
Fig. 1. Samlet antal års uddannelse i ældreplejen<br />
180.000<br />
160.000<br />
140.000<br />
120.000<br />
100.000<br />
80.000<br />
60.000<br />
40.000<br />
20.000<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004<br />
Hjemmehjælpere, social- <strong>og</strong> sundhedshjælpere mv.<br />
Social- <strong>og</strong> sundhedsassistenter mv.<br />
Sygeplejersker<br />
Den samlede uddannelsesmængde i ældre plejen er svagt stigende.<br />
Fig. 2. Forskydning i faggrupper 2000 - 2004<br />
35000<br />
30000<br />
25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
Sygeplejersker<br />
Social- <strong>og</strong><br />
sundhedsassistenter<br />
Social- <strong>og</strong> sundhedshjælpere<br />
Sygehjælpere<br />
Hjemmehjælpere<br />
5000<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004<br />
Der sker en forskydning i mellem de faggrupper der er beskæftiget med den direkte<br />
ældrepleje.<br />
Fakta: Ikke uddannede medarbejdere beskæftiget inden for ældreplejen<br />
• Cirka hver sjette, der er beskæftiget inden for ældreplejen, er ikke uddannet.<br />
• De ikke-uddannede er beskæftiget i korte perioder idet 2 ud af 3 forlader deres stilling<br />
i ældreplejen inden for det første års ansættelse.<br />
Kilder: FLD <strong>og</strong> Danmarks Statistik<br />
14
Er der hænder nok i fremtiden<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Det k<strong>om</strong>mer til at knibe kraftigt<br />
Andelen af ældre stiger hvert år. Det modsatte er tilfældet med personer i den erhvervsaktive<br />
alder.<br />
150<br />
0-64 år 65-66 år 67-79 år 80+år<br />
140<br />
130<br />
134<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015<br />
105<br />
98<br />
Befolkningsudvikling – kilde Danmarks Statistik<br />
Fakta:<br />
• I 2015 vil der i forhold til 2005 være 210.700 flere personer over 65 år<br />
• Ved hjemmehjælpsfrekvenser <strong>svar</strong>ende til i dag betyder det forøgede gruppe af ældre, at<br />
der vil være 27.600 flere modtagere af varig hjemmehjælp<br />
• Antallet af personer i den erhvervsaktive alder daler i samme periode<br />
• Det øgede antal ældre betyder at der i forhold til i dag bliver brug for ekstra 4.700<br />
ansatte i ældreplejen. Tallet bygger på en rationalisering idet der er antaget, at andelen<br />
af den tid hjemmehjælperne bruger til andet end pleje, kan reduceres fra 33 pct. i dag<br />
til 25 pct.<br />
Kilde: Beregningerne er foretaget af <strong>FOA</strong><br />
15
Er der elever nok til at dække fremtidens behov<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Nej<br />
Tilgangen af elever til social- <strong>og</strong> sundhedsuddannelserne fra 1995-2004 viser faldende tendens.<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedshjælperuddannelsen: I 1997 maksimal tilgang 8.303 – i 2004 var<br />
tilgangen 6.447.<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedsassistentuddannelsen: I 2000 maksimal tilgang 4.339 – i 2004 var<br />
tilgangen 3.221<br />
Kilde: Undervisningsministeriet<br />
Tilgangen til social- <strong>og</strong> sundheds<strong>om</strong>rådet (social- <strong>og</strong> sundhedshjælpere <strong>og</strong> –assistenter) har<br />
de seneste år stort set været stagnerende. Der k<strong>om</strong>penseres således ikke for den dem<strong>og</strong>rafiske<br />
udvikling <strong>og</strong> det er ikke taget i betragtning at der er flere <strong>og</strong> flere plejekrævende ældre.<br />
Fakta <strong>om</strong> elever der fuldførte en social- <strong>og</strong> sundhedsuddannelse fra 1995-2004:<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedshjælperuddannelsen: I 1998 fuldførte flest 6.940 – i 2004<br />
fuldførte 4.610<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedshjælpere der har fuldført en uddannelse, har været faldende frem<br />
til 2003, men der er en lille stigning i 2004.<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedsassistentuddannelsen: I 1999 fuldførte flest 3.530 – i 2004<br />
fuldførte 2.531<br />
• Social- <strong>og</strong> sundhedsassistenter der har fuldført en uddannelse har været faldende frem<br />
til 2003, men stagnerende i 2004.<br />
Dimensionering (Det aftalte <strong>om</strong>fang for elevbestanden på social- <strong>og</strong> sundhedsuddannelserne):<br />
Det generelle billede på både social- <strong>og</strong> sundhedshjælperuddannelsen <strong>og</strong><br />
assistentuddannelsen, er, at dimensioneringsforpligtigelsen ikke efterleves. Der er generelt<br />
set ansøgere nok til, at dimensioneringen kan opfyldes.<br />
For social- <strong>og</strong> sundhedsuddannelserne mangler statistik, der viser overgangsmønstre fra endt<br />
uddannelse til beskæftigelse s<strong>om</strong> færdiguddannede.<br />
AMI er i gang med at følge en ”uddannelseskohorte” for at klarlægge disse<br />
overgangsmønstre<br />
16
Er ældreplejen et velegnet arbejdssted for nydanskere<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: Ja, <strong>om</strong>rådet skriger på arbejdskraft<br />
<strong>FOA</strong>s medlemmer siger i medlemsundersøgelsen:<br />
Udsagn <strong>om</strong> nydanskere<br />
pct.<br />
Nydanskere er mindst lige så dygtige s<strong>om</strong> andre 66<br />
Jeg er indstillet på at yde en ekstra indsats for at sætte nydanskere ind i arbejdet 85<br />
Mentorordninger for nydanskere er en god ide 78<br />
Jeg stiller samme krav til kolleger, uanset <strong>om</strong> de er nydanskere 88<br />
Det er en vigtig forudsætning for at fungere på arbejdspladsen at man taler godt<br />
dansk 84<br />
Det er en vigtig forudsætning for at fungere godt på arbejdspladsen, at man tager<br />
del i det sociale 15<br />
Kilde: <strong>FOA</strong>s rapport ”Integration inden for social- <strong>og</strong> sundheds<strong>om</strong>rådet, 2004”<br />
Fakta:<br />
• 15 pct. af social- <strong>og</strong> sundhedselever har anden baggrund end dansk<br />
• Skoleledere peger på, at endnu flere med anden baggrund kan optages, hvis de forinden modtager<br />
særlige for-forløb, med spr<strong>og</strong>undervisning, almene fag <strong>og</strong> mentorordning.<br />
• Kvinder med indvandrerbaggrund har lav erhvervsfrekvens<br />
At få endnu flere nydanskere ind i ældreplejen kræver en ekstra indsats økon<strong>om</strong>isk idet en<br />
betydelig del fra denne gruppe ikke her <strong>og</strong> nu har de nødvendige forudsætninger.<br />
• Gennemsnitsudgiften for at gøre en bredere gruppe af kvinder med indvandrerbaggrund parate til<br />
at tage en social- <strong>og</strong> sundhedsuddannelse er i runde tal 500.000 kroner pr. person.<br />
• Det beløb skal sættes overfor evt. passiv forsørgelse gennem en betydelig del af personens liv i<br />
den erhvervsaktive alder. Det vil koste cirka 1.500.000 kroner<br />
Det danske samfund vil over de 34 år, der går indtil de i modellen kalkulerede nydanske<br />
profiler alderspensioneres, spare cirka én million kroner pr. person. Det forudsætter en<br />
investering på ½ million kroner nu.<br />
17
Hvad med ældreplejen næste år<br />
Det korte <strong>svar</strong> er: K<strong>om</strong>munerne vil spare igen<br />
En netop gennemført budgetrundspørge til de nye k<strong>om</strong>muner viser, at hver fjerde k<strong>om</strong>mune<br />
overveje at spare på ældre<strong>om</strong>rådet i 2007. Kun hver syvende k<strong>om</strong>mune tilkendegiver, at de<br />
overvejer udvidelser. Samtidig tilkendegiver tre ud af fire k<strong>om</strong>muner, at de forventer at behovet<br />
for personlig hjælp <strong>og</strong> pleje til ældre vil stige næste år.<br />
Det er analyseinstituttet Epinion, der for <strong>FOA</strong> har gennemført undersøgelsen.<br />
Procentandel<br />
Der er overvejelser <strong>om</strong> at spare på ældreplejen<br />
27 procent<br />
Der er overvejelser <strong>om</strong> udvidelser på ældreplejen 15 procent<br />
Ingen overvejelser <strong>om</strong> hverken at spare eller udvide 58 procent<br />
Total 100<br />
Procentandel<br />
Vi forventer, at behovet stiger<br />
75 procent<br />
Vi forventer uændret behov<br />
23 procent<br />
Vi forventer, at behovet falder<br />
2 procent<br />
Total 100<br />
18
<strong>FOA</strong> præsenterer i denne publikation en række tal <strong>og</strong><br />
facts fra ældreplejen.<br />
Disse tal <strong>og</strong> facts er hentet fra en bred vifte af steder.<br />
Danmarks Statistik, KL, forskellige ministerier, <strong>FOA</strong>s egne<br />
opgørelser m.v.<br />
Ældre<strong>om</strong>rådet knytter der sig stor interesse til <strong>og</strong> n<strong>og</strong>en<br />
gange tegnes der billeder ud fra enkeltsituationer <strong>og</strong><br />
udsagn fra enkeltpersoner. <strong>FOA</strong> ønsker med tal <strong>og</strong> facts<br />
at aflevere et mere veldokumenteret <strong>og</strong> <strong>om</strong>fattende<br />
billede af ældreplejen.<br />
<strong>FOA</strong> er af den opfattelse, at denne publikation samler<br />
n<strong>og</strong>le af de centrale oplysninger således, at interesserede<br />
kan orientere sig <strong>og</strong> få et bredere <strong>og</strong> mere velfunderet<br />
billede af et helt centralt <strong>om</strong>råde i det danske velfærdssamfund.<br />
Staunings Plads 1-3<br />
1790 København V<br />
Tlf.: 46 97 26 26<br />
www.foa.dk