erhvervsgruppens rapport - Nationalpark Sydfyn
erhvervsgruppens rapport - Nationalpark Sydfyn
erhvervsgruppens rapport - Nationalpark Sydfyn
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Erhvervsgruppens<br />
<strong>rapport</strong> og bilag<br />
Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
www.nationalparksydfyn.dk<br />
Juni 2010
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatet<br />
<strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
Abildvej 5<br />
5700 Svendborg<br />
www.nationalparksydfyn.dk<br />
post@nationalparksydfyn.dk<br />
Titel: Rapport fra hovedarbejdsgruppen Erhvervsliv under nationalparkundersøgelsen i Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
Udgivet: Juni 2010<br />
Forfatter: Undergrupper og lokale arbejdsgrupper under erhvervsarbejdsgruppen samt Peter<br />
Blanner, naturfaglig konsulent, og Jette Purup, kommunikationskonsulent, <strong>Nationalpark</strong>sekretariatet.<br />
Foto/illustrationer/grafik: Cees van Roeden, Peter Blanner og Naturturisme I/S<br />
Rapporten med bilag samt den tilhørende analyse fra konsulentfirmaet NIRAS ”Erhvervsøkonomisk<br />
analyse <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav”, formidlings<strong>rapport</strong> plus to bilags<strong>rapport</strong>er,<br />
findes i PDF-version til download på www.nationalparksydfyn.dk<br />
E R H V E R V
forord<br />
<strong>Sydfyn</strong> og Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav er et stykke Danmark hvis enestående natur- og kultur-værdier<br />
giver området en profil og en styrkeposition, der ikke kan kopieres andre steder, og som<br />
derfor kan udgøre grundlaget for en fremtidssikret og aktiv erhvervsudvikling.<br />
I dag hvor lokalsamfundsudviklingen er baseret på viden og vidensopbygning, og hvor oplevelsesøkonomien<br />
udviser den største vækst, må der med baggrund i de unikke natur- og<br />
kulturværdier Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav, være oplagte muligheder for at fastholde de gamle<br />
virksomheder og tiltrække nye.<br />
Denne <strong>rapport</strong> er resultatet af indsatsen i en af fire arbejdsgrupper - erhvervsgruppen - under<br />
nationalparkundersøgelsen Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav 2009-10. Formålet er at sætte undersøgelsens<br />
styregruppe i stand til at vurdere, om og hvordan en nationalpark kan gøre en forskel<br />
på erhvervslivet og - hvis ja - levere nogle vigtige erhvervs-brikker til det, der måske bliver<br />
nationalparkens første plan.<br />
Kommunerne omkring Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav står over for en række afgørende økonomiske<br />
udfordringer i de nærmeste år. Derfor har det været et politisk ønske at undersøge om en evt.<br />
nationalpark kunne være med til at vende udviklingen.<br />
Netop det - at fastholde og udvikle områdets erhvervsliv med respekt for den natur og den<br />
kulturhistorie, det er udsprunget af - vil være et af hovedmålene, hvis Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
udpeges til nationalpark.<br />
God læselyst!<br />
Jette Purup og Peter Blanner<br />
E R H V E R V
E R H V E R V
INDHOLD<br />
1 Erhvervslivet i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav 7<br />
1.1 Sammenfatning 7<br />
1.2 Forslag til samlet erhvervsindsats 9<br />
1.3 Vurdering af konsekvenserne af indsatsen 9<br />
1.4 Visioner for <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav 10<br />
2 <strong>Nationalpark</strong>projekt Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav - baggrund 12<br />
2.1 Fem kommuner tog et initiativ 12<br />
2.2 Borgerinddragelsesprocessen 12<br />
2.3 Undersøgelsesområdet 14<br />
2.4 De fire hovedarbejdsgrupper 14<br />
2.5 Arbejdsgruppernes grundlag: Kommissoriet 15<br />
2.6 Erhvervsarbejdsgruppen 16<br />
2.7 Borgernes bekymringer og ideer 17<br />
3 Den faglige analyse 18<br />
3.1 Eksperternes seks analyser 18<br />
3.2 Opsummering af analysen 18<br />
4 Præsentation af indsatsområder 20<br />
4.1 Sæt i værk - <strong>Sydfyn</strong> 20<br />
4.2 Flere turisttilbud 21<br />
4.3 Fremme bosætning og infrastruktur 21<br />
4.4 Landbrugets muligheder i en nationalpark 22<br />
4.5 Alternative afgrøder og produkter 23<br />
4.6 Videncenter for vandveje til transport 25<br />
4.7 Fra ø til ø - fra havn til havn 26<br />
4.8 Prioritering af indsatsområderne 27<br />
5 Præsentation af de lokale arbejdsgrupper 30<br />
5.1 Ærø-gruppen 30<br />
5.2 Tåsinge-gruppen 31<br />
5.3 Helnæs-gruppen 32<br />
5.4 Skov-gruppen 33<br />
5.5 Småøerne 34<br />
6 Forslag til afgrænsning 35<br />
6.1 Tåsinge-forslaget 35<br />
6.2 Kompromi-forslaget 37<br />
6.3 Det store øhavs.forslaget 37<br />
7 Erhvervsudvikling i øvrigt i undersøgelsesområdet 39<br />
8 Danske nationalparker - baggrund 39<br />
8.1 Starten i 2002 39<br />
8.2 Lov om <strong>Nationalpark</strong>er 39<br />
8.3 <strong>Nationalpark</strong>fonden 39<br />
8.4 Fondens midler 40<br />
8.5 <strong>Nationalpark</strong>planen og erhvervsudvikling 41<br />
9 Tidshorisont for udpegning af en nationalpark 41<br />
E R H V E R V
Bilag<br />
1 Arbejdsgrundlag 44<br />
1.1 Kommissorium 44<br />
1.2 Mødeplan 47<br />
1.3 Medlemmer og møde statistik 48<br />
1.4 Undergrupper og tovholdere 49<br />
2 Bekymringer indsamlet under processen 50<br />
3 Ideer indsamlet under processen 60<br />
3.1 Ideer fra hjemmesiden og borgermøder 60<br />
3.2 Ideer fra erhvevsgruppen 63<br />
3.3 Ideer til afgrænsning 65<br />
4 Undergruppernes oplæg til indsatsområder 68<br />
4.1 Sæt i værk <strong>Sydfyn</strong> 68<br />
4.2 Flere turisttilbud 72<br />
4.3 Fremme alternative afgrøder/produkter 74<br />
4.3.1 Afgræsning 74<br />
4.3.2 Produktion af spiselig tang 77<br />
4.3.3 Horticultur 89<br />
4.3.4 Plantemedicin 91<br />
4.3.5 Skovrejsning på ikke brofaste øer 94<br />
4.4 Videncenter for vandveje 96<br />
4.5 Fremme bosætning og infrastruktur 98<br />
4.6 Fra ø til ø - havn til havn 99<br />
4.7 Landbrugets muligheder i en nationalpark 104<br />
4.7.1 Spicialafgrøder til det milde klima 104<br />
4.7.2 Bioenergi 106<br />
4.7.3 Etabling af boliger i driftsbygninger 108<br />
4.7.4 Netværk af landmænd med totaloplevelser 110<br />
4.7.5 Rodzoneanlæg 112<br />
4.7.6 Lokalt producerede varer under nationalpark-logo 114<br />
5 Rapporter fra de lokale arbejdsgrupper 117<br />
5.1 Ærø-gruppen 117<br />
5.2 Tåsinge-gruppen 120<br />
5.3 Helnæs-gruppen 135<br />
5.4 Skov-gruppen 138<br />
5.5 Ø-gruppen 144<br />
E R H V E R V
1 ERHVERVSlivet<br />
i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
1.1 Sammenfatning<br />
Har Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav det, der skal til for at blive en nationalpark Har området det nødvendige<br />
grundlag for udviklingen af erhvervslivet Og hvilke erhvervsaktiviteter skal man<br />
tage fat på at sikre og udvikle, hvis nationalparken etableres<br />
I vinteren 2009-10 er en række fagfolk og borgere blevet spurgt.<br />
Fagfolk har lavet en grundlæggende analyse af erhvervssituationen og -mulighederne i Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav og har beskrevet den mulige udvikling i området med og uden en nationalpark.<br />
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatet<br />
Erhvervsøkonomisk analyse<br />
<strong>Nationalpark</strong><br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
April 2010<br />
Analysen viser, at en nationalpark baseret på den unikke og mangesidige natur og kulturhistorie<br />
på <strong>Sydfyn</strong> og øerne - og ude i havet - rummer et stort potentiale for udvikling af<br />
erhvervslivet.<br />
Borgerne har leveret deres bidrag gennem syv undergrupper under hovedarbejdsgruppen<br />
erhvervsliv. Undergrupperne repræsenterer forskellige dele af erhvervslivet og har leveret<br />
en række forslag til konkrete indsatsområder, som bør igangsættes, hvis der oprettes en<br />
nationalpark:<br />
Sæt i værk - <strong>Sydfyn</strong><br />
Opret et væksthus for iværksættere - et sted, hvor der ydes rådgivning, anden assistance,<br />
fremskaffes risikovillig kapital m.m. for at fremme nye erhvervsaktiviteter i det sydfynske<br />
område. Sæt fokus på de virksomheder som tager udgangspunkt i lokale råvarer og lokale<br />
muligheder som fx gartneri, fiskeri, jordbrug, oplevelsesvirksomheder m.m.<br />
Find alternative afgrøder og produkter<br />
Start en dyrkning og produktion af tang. Der er både nationalt og internationalt en enorm<br />
efterspørgsel efter tang og det sydfynske øhavs potentiale bør udforskes.<br />
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatet<br />
Baggrunds<strong>rapport</strong>er<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
Del 1<br />
April 2010<br />
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatet<br />
Baggrunds<strong>rapport</strong>er<br />
<strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
Del 2<br />
April 2010<br />
Gør det økonomisk interessant at etablere frugt- og bærplantager. <strong>Sydfyn</strong> har altid været<br />
kendt for sin frugt, og frugtplantager har mange gange højere biologisk mangfoldighed end<br />
fx en kornmark.<br />
Start dyrkning af planter til medicinfremstilling eller til kosttilskud. Det lunere klima i det<br />
sydfynske område gør det muligt at dyrke afgrøder, som ikke kan dyrkes andre steder. Gør<br />
det til en oplevelse at besøge et landbrug med specialafgrøder og få en turistmæssig sidegevinst.<br />
Den erhvervsøkonomiske<br />
analyse kan downloades på<br />
www.nationalparksydfyn.dk<br />
Undersøg potentialet for at dyrke afgrøder til lokal energiproduktion.<br />
Etablér et videncenter for vandveje til transport<br />
Et forsknings- og rådgivningscenter for nye energivenlige skibsbaserede transportformer dels<br />
mellem øerne i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav, dels generelt for vandtransporter, der stadig er den<br />
billigste transportform pr. ton gods. Der er et stort potentiale for at videreudvikle energivenlige<br />
skibstransporter og nye sejlende turisttilbud.<br />
Skab flere og fleksible sejladstilbud<br />
Gør Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav lettere tilgængeligt for både fastboende og for turister. Udbyg rutenettet<br />
med nye velegnede skibstyper. Lav en samlet og fleksibel koordinering af hele færgetrafikken.<br />
Udbyg lystbådehavnene så det blive attraktivt også at besøge området uden for de<br />
store ferieuger.<br />
E R H V E R V<br />
7
Skab nye muligheder for landbruget<br />
Find og afprøv specialafgrøder, der både kan markedsføre Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav og sikre en<br />
bedre økonomi i mange landbrugsbedrifter. Find på andre indtjeningskilder fx ved at omdanne<br />
funktionstomme driftsbygninger til gæsteboliger, og skab flere oplevelser for turister på<br />
landet ved fx at lade dem deltage i jagt, kystfiskeri, put & take og andre naturoplevelser.<br />
Flere af undergrupperne anfører, at deres forslag i princippet vil kunne gennemføres uanset<br />
om der etableres en nationalpark eller ej, men at en nationalpark vil sikre gunstigere rammer<br />
dels for etableringen af ny erhvervstiltag og dels for markedsføringen af nye og lokale produkter.<br />
En række lokale arbejdsgrupper har ligeledes leveret input til arbejdsgruppen.<br />
Lokale arbejdsgrupper på Helnæs, Tåsinge og Ærø har beskrevet erhvervsmulighederne i<br />
deres områder, men ingen af dem ønsker, at deres område skal med i en evt. kommende<br />
nationalpark. De vurderer, at deltagelse i en nationalpark samlet set ikke vil gavne deres<br />
områder. En lokal arbejdsgruppe af skovfolk vurderer, at en nationalpark vil give dem flere<br />
ulemper end fordele.<br />
Afgrænsning<br />
Hovedarbejdsgruppen har i beskrivelsen af indsatsområderne haft udgangspunkt i det såkaldte<br />
undersøgelsesområde. På gruppens sidste møde skulle gruppen forholde sig til en<br />
evt. nationalparks placering og størrelse i forhold til gruppens tema, og evt. komme med<br />
ændringsforslag.<br />
Et flertal peger på en lille nationalpark - ”Tåsinge-forslaget” - som kun omfatter selve øhavet<br />
med de ca. 55 øer og holme med adgang gennem ”portaler” fra <strong>Sydfyn</strong> og de større øer.<br />
Flertallet fremhæver den høje natur- og kulturkvalitet på øerne som udgangspunkt for en<br />
kommende øhavs-nationalpark med mulighed for at afprøve nye modeller for ”fristatus”.<br />
Med fokusering af de økonomiske midler vil en øhavs-nationalpark kunne styrke småøernes<br />
tradionelle erhverv og stimulere etablering af nye, herunder blandt andet dyrkning af specialafgrøder.<br />
Desuden vil kun et mindre antal lodsejere blive involveret, idet staten ejer alt<br />
hav, ligesom Natur 2000 området Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav udgør et centralt element.<br />
Et stort mindretal peger på et kompromisforslag omfattende det meste af øhavet samt Jordløse<br />
og Svanninge bakker, <strong>Sydfyn</strong> syd for landevejen Svendborg-Faaborg, hele Ærø, Langeland,<br />
Thurø og Tåsinge, men minus Faaborg, Svendborg, Vindeby og Thurø by. Mindretallet<br />
mener, at dette område vil omfatte de væsentligste naturværdier og kulturhistoriske<br />
værdier som grundlag for at kunne fokusere på og understøtte de maritime interesser og<br />
erhverv.<br />
Et lille mindretal peger på ”Det store Øhav”, dvs. alene øhavet fra Helnæs over nordspidsen<br />
af Langeland til Bagenkop, incl. de beboede småøer og ubeboede holme. Enkelte<br />
landområder er med, såsom Monnet, engene omkring Lindelse, Tryggelev og Nakkebølle<br />
Nor, Ristinge Klint, og Urehoved ved Ærøskøbing.<br />
8 E R H V E R V
1.2 Forslag til samlet erhvervsmæssig indsats<br />
Ud fra de prioriterede indsatsområder og de lokale arbejdsgruppers <strong>rapport</strong>er har arbejdsgruppen<br />
præsenteret og prioriteret tre forslag til afgrænsning. De tegner forskellige billeder<br />
af en eventuel nationalpark Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
A: En mindre nationalpark, kaldet ”Tåsinge-forslaget”, der kun dækker selve øhavet langs<br />
<strong>Sydfyn</strong> fra Horne Land til Lindelse Nor på Langeland, og som kun omfatter småøerne.<br />
Forslaget vil sikre udviklingen af et levedygtigt erhvervsliv på småøerne, såfremt de selv<br />
ønsker det. Et erhvervsliv, der i sagens natur fokuserer på at skabe bedre livsbetingelser for<br />
øboerne i form af fx lokalt producerede specialafgrøder og energiafgrøder og på at skabe et<br />
balanceret turisterhverv. Forslaget argumenter ikke erhvervsmæssigt for fravalget af Langeland,<br />
Ærø, Thurø og <strong>Sydfyn</strong>.<br />
A<br />
Aktørerne i realiseringen af dette forslag vil være lodsejerne på øerne, øernes beboerforeninger,<br />
enkelte sejlende interessenter, de fire kommuner og nationalparkbestyrelsen.<br />
B: Kompromisforslaget omfatter hele øhavet og Langeland og Ærø, men skærer Horne<br />
Land og Helnæs og Faaborg fra. Det medtager Jordløse og Svanninge bakker, området syd<br />
for landevejen Faaborg-Svendborg, men medtager ikke Faaborg, Svendborg, Vindeby og<br />
Thurø by.<br />
B<br />
Forslaget rummer store muligheder for at implementere de fleste af de foreslåede indsatsbeskrivelser,<br />
både i selve øhavet og i de landområder, der grænser op til, undtagen de erhverv,<br />
der er direkte knyttet til byerne. Det vil kunne tiltrække flere besøgende i hele det sydfynske<br />
område, og kombineret med de forbedrede muligheder for at starte og drive virksomheder<br />
vil der også være grundlag for et større antal fastboende og dermed mere vækst i landområderne.<br />
Aktørerne i realiseringen af dette forslag er primært lodsejerne, kommunerne og nationalparkbestyrelsen,<br />
men også lokale beboer- og erhvervsforeninger.<br />
C: Det store øhav-forslaget omfatter hele øhavet fra Langeland til Helnæs med alle småøerne<br />
og kun mindre og marginale landområder på <strong>Sydfyn</strong>, Ærø, Tåsinge og Langeland.<br />
Mulighederne for erhvervsudvikling i dette område vil være de samme som under Tåsingeforslaget.<br />
Hertil kommer, at dette forslag i højere grad vil understøtte udviklingen af bedre<br />
og mere fleksible transportforbindelser gennem øhavet.<br />
C<br />
Aktørerne i realiseringen af dette forslag vil være lodsejerne på de beboede småøer, øernes<br />
beboerforeninger, alle de sejlende interessenter, de fire kommuner og nationalparkbestyrelsen.<br />
1.3 Vurdering af konsekvenserne af indsatsen<br />
Det fremgår af <strong>Nationalpark</strong>loven, at miljøministeren kan oprette en nationalpark hvis en<br />
række forudsætninger er opfyldt, bl.a. ”…hvis oprettelsen giver mulighed for på kortere eller<br />
længere sigt at opfylde lovens formål”. Det betyder, at der i <strong>rapport</strong>en til ministeren skal<br />
være en vurdering af, hvordan man tænker sig at området skal se ud og fungere om fx 10<br />
eller 20 år inden for de forskellige formål.<br />
Lovens formål omkring erhvervslivet er formuleret således:<br />
” - understøtte en udvikling til gavn for lokalsamfundet, herunder erhvervslivet, med respekt<br />
for beskyttelsesinteresserne”.<br />
E R H V E R V<br />
9
Konsekvenserne af at etablere forslag A:<br />
Om fx 20 år vil der være et aktivt erhvervsliv på småøerne, beskæftiget med øernes tradionelle<br />
maritime erhverv og produktion af specialafgrøder, som dyrkes på land og i havet, og<br />
som både sælges lokalt til de besøgende og i forretninger på ”fastlandet”.<br />
Øerne er stort set energineutrale, idet energiforbruget primært dækkes via energiafgrøder.<br />
Der er udbygget en varieret vifte af turistbaserede virksomheder med en vis koordineret<br />
forskel mellem småøerne, ligesom det er blevet mindre økonomisk risikabelt at drive virksomhed<br />
på øerne. Udviklingsmulighederne er godt udnyttede under hensyntagen til de fastboende<br />
og naturen med styring af aktiviteterne såvel i løbet af året som mellem øerne og<br />
attraktioner på og under vandet.<br />
Der er sket en vis udbygning i de turistbaserede virksomheder, idet den øgede turiststrøm<br />
har gjort det mindre økonomisk risikabelt at drive virksomhed på øerne. Udviklingsmulighederne<br />
er dog begrænsede, idet der på hver ø kun tillades et bestemt antal gæster ad gangen.<br />
Flere mindre virksomheder, der baserer sig på trådløs kommunikation, har etableret sig på<br />
nogle af øerne for at tilgodese ejerens og/eller medarbejdernes ønsker om at bo smukt og i<br />
fred og ro.<br />
Konsekvenserne af at etablere forslag B:<br />
Om fx 20 år vil der være gang i en lang række maritime aktiviteter, der binder Det <strong>Sydfyn</strong>ske<br />
Øhav sammen både på langs og på tværs, i form af forbedrede transportmuligheder<br />
mellem øerne og fastlandet og dermed af forbedret udveksling af både varer og personer.<br />
Der er oprettet et videncenter omkring maritime transporter, som både nationalt og internationalt<br />
tiltrækker sig opmærksomhed.<br />
Der vil være nyetableret en række mindre virksomheder på øerne, som vil fokusere på specialafgrøder<br />
og som vil tilbyde turister nye og unikke oplevelser ved at kunne tage del i driften.<br />
Oplevelsesindustrien vil have etableret en lang række tilbud til både de lokale og til gæsterne<br />
i området i form af aktiv maritim historieformidling, en bred vifte af muligheder for sejlads<br />
i øhavet m.v. Initiativer, der har været centrale for udviklingen af Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav som<br />
en nationalt og internationalt spændende maritim destination.<br />
Både fødevare-producenter og -forhandlere samt restaurationsbranchen fokuserer intensivt<br />
på lokale råvarer.<br />
Flere mindre internet-baserede virksomheder vil have etableret sig på øerne.<br />
Der er sket en samlet forøgelse af antallet af fastboende i området, og antallet af turister er<br />
steget markant.<br />
Konsekvenserne af at etablere forslag C vil være en kombination af forslag A og B:<br />
Om fx 20 år vil der være væsentligt forbedrede transportmuligheder igennem Det <strong>Sydfyn</strong>ske<br />
Øhav til gavn for både fastboende og turister.<br />
Der vil være et aktivt erhvervsliv på småøerne, baseret dels på internetvirksomheder og<br />
dels på produktion og salg af lokale afgrøder og produkter. Desuden vil der være en række<br />
virksomheder, som er baseret på den øgede turisme.<br />
1.4 Visioner for <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
Erhvervsgruppen har som nævnt besluttet, at 3 forslag til indhold og afgrænsning af en evt.<br />
nationalpark skal indgå i <strong>rapport</strong>en. Forslagene er vidt forskellige og bygger på forskellige<br />
visioner om, hvordan området skal se ud i fremtiden.<br />
Der foreligger imidlertid kun udførlig begrundelse og vision for det ene af de tre forslag.<br />
10 E R H V E R V
Øhavets maritime historie<br />
kan opleves fx ved at<br />
tage en heldagstur med<br />
“Mjølner”.<br />
Forslag A: Tåsinge-gruppens vision med dette forslag er at fastholde og helst udbygge<br />
infrastrukturen i øhavet, under hensyntagen til naturværdierne, og herved sikre bosætningen<br />
og støtte potentiel erhvervsudvikling på de små øer. Sikre at friluftsaktiviteter, der knytter<br />
sig til især turismeerhvervet, sker på øsamfundenes præmisser.<br />
Helnæs-gruppens vision for forslaget er bl. a. at opretholde, beskytte og videreudvikle natur<br />
og kulturhistoriske værdier, herunder bosætning og traditionelle og nye erhverv, samt at<br />
afprøve mulighederne for bevilling af ”fristatus” for øerne på udvalgte områder.<br />
Forslag B: Forslagsstillerne har argumenteret med, at dette forslag vil sikre en både naturlig<br />
og erhvervsmæssig sammenhæng i hele øhavet, idet det sikrer at den samlede erhvervsstruktur<br />
i de landområder, som øhavet direkte og indirekte er helt afhængigt af, er indeholdt<br />
i nationalparken.<br />
Forslag C: Forslagsstillernes vision med dette forslag, er at en evt. nationalpark skal omfatte<br />
hele øhavet for at sikre en ensartet og konsekvent profil og markedsføring.<br />
E R H V E R V<br />
11
2 NATIONALPARK DET SYDFYNSKE ØHAV<br />
- baggrund<br />
Etableringen af en eventuel nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav vil ske med baggrund i den<br />
danske <strong>Nationalpark</strong>lov. Hvordan den blev til og hvad den indeholder, kan læses i kapitel 8.<br />
Her i kapitel 2 beskrives forløbet på <strong>Sydfyn</strong> og øer fra 2008 og frem til den dag, projektet<br />
eventuelt havner hos miljøministeren.<br />
Styregruppens medlemmer<br />
2010<br />
Jørgen O. Jørgensen, Ærøskøbing<br />
Peter Lund, Marstal<br />
Henning Andersen, Espe<br />
Peter Jensen, Faaborg<br />
H.C. Rasmussen, Ennebølle<br />
Rene Larsen, Rudkøbing<br />
Flemming Madsen, Svendborg<br />
Morten S Petersen, Svendborg<br />
Ole Knudsen, Skallebølle<br />
Christian G Andersen, Odense<br />
Christian Ahlefeldt-Laurvig-Lehn,<br />
Hvidkilde<br />
Christian Ulrich, Skjoldemose<br />
Ib Jensen, Glamsbjerg<br />
Michael Martin Jensen, Tranekær<br />
Ole Bloch-Petersen, Årslev<br />
Michael Rasmussen, Emmerbølle<br />
Jacob Salvig, Svendborg<br />
Vagn Gram, Faaborg<br />
Arne Greve, Horne<br />
Ole Nielsen, Ristinge<br />
Finn Eriksen, Ringe<br />
Mogens Windeleff, Lyø<br />
Martin Jørgensen, Skarø<br />
Torben Kjærulff, Faaborg<br />
2.1 Fem kommuner tog et initiativ<br />
De fem sydfynske kommuner - Svendborg, Faaborg-Midtfyn, Langeland, Ærø og<br />
Assens - besluttede i 2008 at igangsætte en undersøgelse af den lokale interesse for<br />
en evt. nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
Politikerne besluttede ikke, hvorvidt der skulle etableres en nationalpark eller ej, for<br />
den beslutning mente de ikke at kunne træffe med deres daværende viden.<br />
Men de besluttede altså at få gennemført en undersøgelse for at skaffe et grundlag<br />
for beslutningen, som i øvrigt skal træffes både lokalt og nationalt, før en eventuel<br />
nationalpark vil kunne etableres.<br />
Til at lede undersøgelsen på kommunernes vegne blev nedsat en styregruppe med<br />
24 medlemmer: 10 politikere fra de fem kommuner Svendborg, Ærø, Langeland,<br />
Faaborg-Midtfyn, Assens og fra Region Syddanmark, 12 fra forskellige organisationer,<br />
der har interesser i nationalparken, samt to fra de små øer.<br />
2.2 Borgerinddragelsesprocessen<br />
Det er et krav i nationalparkloven, at et kandiderende område skal opfylde en række<br />
faglige krav til natur - kulturhistorie - friluftsliv - erhvervsliv. Desuden skal der være<br />
gennemført borgerinddragelse.<br />
Styregruppen vedtog i 2008 en opgaveplan for hele borgerinddragelsen. Denne plan inddelte<br />
borgerinddragelsen i 5 faser.<br />
Fase 1: Informationsfase + fase 2: Ide- og holdningsfase (marts-august 09)<br />
Her blev der informeret bredt om arbejdet: Hvad er en nationalpark Hvad skal der ske nu<br />
Informationen kom bl.a. ud igennem en husstandsomdelt avis, uddelt og udleveret på møder<br />
i ca. 60.000 eksemplarer, og der blev oprettet en hjemmeside, hvor alle materialer fra processen<br />
blev samlet.<br />
Der blev også holdt en lang række borgermøder i foreninger m.v., hvor politikere og borgere<br />
præsenterede og diskuterede ideer, interesser og holdninger. Resultatet var, at man fik listet<br />
en række ideer og fik kendskab til de forskellige holdninger, der knyttede sig til disse.<br />
Samtidig kørte den såkaldte idevogn - en lille skurvogn fyldt med kort, informationsmaterialer,<br />
kaffe og småkager - rundt i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav. Fra 1. april 2009 til 10. juli 2009 besøgte<br />
den knap 50 ”stoppesteder”, der på forhånd blev offentliggjort i de lokale aviser.<br />
Vognen var bemandet med en medarbejder fra sekretariatet samt en medarbejder fra den<br />
pågældende kommune. Den har haft ca. 1.400 besøgende.<br />
Fase 3: Konkretisering og systematisering af ideer og holdninger (september 09-april 10)<br />
De fremkomne ideer blev diskuteret og samlet til egentlige forslag, og det nødvendige vidensgrundlag<br />
og dokumentation blev etableret.<br />
12 E R H V E R V
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatets<br />
idevogn besøgte i foråret<br />
og sommeren 2009<br />
næsten 50 lokaliteter på<br />
<strong>Sydfyn</strong> og øerne.<br />
Her holder den i Ommel<br />
og Kirsten Johansen og<br />
Carsten Kristensen fra Ærø<br />
Kommune har har besøg af<br />
Carsten Kjær Jensen.<br />
Dette arbejde foregik i fire hovedarbejds-grupper. Her blev også præsenteret en stribe basisanalyser,<br />
udarbejdet af eksterne konsulenter, og her blev alle de bekymringer og ideer, som<br />
var samlet op under trin 1 og 2, behandlet.<br />
Hver af de fire arbejdsgruppe har afleveret en <strong>rapport</strong> (som denne fra erhvervsarbejdsgruppen).<br />
De fire <strong>rapport</strong>er indeholder konkrete forslag til indhold og afgrænsning af en nationalpark<br />
ud fra gruppens tema. Der kan - som i denne <strong>rapport</strong> - være tale om flere forslag til<br />
afgrænsning, hvis ikke gruppen har opnået konsensus omkring ét forslag.<br />
Fase 4: Opsamling (april-november 10): Arbejdsgruppernes materiale fremsendes til<br />
styregruppen og er udgangspunkt for styregruppens samlede forslag til en nationalparkplan.<br />
Efter behandling i styregruppen fremsendes det til de fem kommunalbestyrelser. Herunder<br />
gennemføres en bredere vurdering af borgernes holdning til forslagene.<br />
Kommunalbestyrelserne kan herefter beslutte at sende forslaget i otte ugers offentlig høring,<br />
hvor alle borgere kan komme med forslag og indsigelser.<br />
Fase 5: Konklusion og beslutning (december 10): Et endeligt nationalparkforslag behandles<br />
i styregruppen og i de fem kommunalbestyrelser med henblik på at afgøre, om der skal sendes<br />
en ansøgning til miljøministeren. Hvis ministeren godkender nationalparkforslaget for Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav, udarbejdes et forslag til bekendtgørelse om nationalparken. Det sendes i<br />
12 ugers offentlig høring, før nationalparken evt. etableres.<br />
E R H V E R V<br />
13
2.3 Undersøgelsesområdet<br />
Styregruppen udpegede i foråret 2009 det geografiske område, som skulle indgå i borgerinddragelsesprocessen.<br />
Området kaldes ”undersøgelsesområdet” (se kortet) og er afgrænset ud<br />
fra en kombination af tre kriterier:<br />
1. Området indeholder de mest værdifulde kulturlandskaber og naturområder, herunder alle<br />
Natura-2000 områderne, inden for selve øhavet og op til og med De Fynske Alper og<br />
Svanninge bakker.<br />
2. Større byer og købstæder er udeladt, idet byer ikke normalt indgår i en dansk nationalpark,<br />
jfr. bemærkningerne til lovforslaget<br />
3. På Langeland og Ærø er vandskellet langs midten af øerne brugt til at forbinde de værdifulde<br />
naturområder.<br />
Det er her, man er i gang med at undersøge, om området kan leve op til lovens krav, og om<br />
der er lokal opbakning til en eventuel nationalpark.<br />
Styregruppen besluttede i<br />
starten af 2009, at nationalparken<br />
som udgangspunkt<br />
skal ligge inden for denne<br />
røde streg.<br />
2.4 De fire hovedarbejdsgrupper<br />
I forbindelse med fase 3 blev der som nævnt nedsat 4 hovedarbejdsgrupper i oktober 2009<br />
med hver sit tema:<br />
• Natur<br />
• Kulturhistorie<br />
• Friluftsliv<br />
• Erhverv.<br />
Arbejdsgrupperne skulle på grundlag af alle indkomne forslag og ideer og på grundlag af<br />
arbejdsgruppens egne ideer beskrive områdets udviklingsmuligheder på kort og langt sigt<br />
og kvalificere forslagene til konkrete indsatsområder inden for hvert af de 4 temaer. Det<br />
var også arbejdsgruppernes opgave at formulere forslag til nationalparkens grænser ud fra<br />
vurderinger omkring det enkelte tema.<br />
14 E R H V E R V
Arbejdsgrupperne var åbne, dvs. at alle - uanset bopæl, erhverv, interesser, osv. - kunne melde<br />
sig til når som helst i arbejdsgruppernes løbetid. Dette har sikret en åben proces og har resulteret<br />
i et vekslende antal deltagere til møderne.<br />
For at sikre en gruppesammensætning, som repræsenterede hele området, blev der i september<br />
2009 holdt et stort borgermøde i hver af de fem kommuner med informationer om arbejdsgrupperne.<br />
Der har løbende været informeret om arbejdsgrupperne på hjemmesiden, og der<br />
har været annoncer om arbejdsgrupperne i de kommunale annoncer i samtlige ugeaviser i<br />
området.<br />
Ud over de fire hovedarbejdsgrupper har der desuden været nedsat lokale arbejdsgrupper<br />
bl.a. på Ærø, Langeland, Tåsinge, Helnæs og i Svendborg samt afholdt et seminar for de otte<br />
småøer. Disse lokale arbejdsgrupper har ud-peget repræsentanter til at deltage i hovedarbejdsgruppernes<br />
møder.<br />
Flere medlemmer af styregruppen meldte sig til arbejdsgrupperne. Sekretariatet for nationalparksprocessen<br />
har været sekretær for grupperne. Dette har sikret en koordination og forbindelse<br />
mellem de fire arbejdsgrupper. Der har endvidere været en medarbejder fra hver af de<br />
fem kommuner i hver af de fire arbejdsgrupper. Medarbejderne har fungeret som ressourcepersoner<br />
med stor lokal og faglig viden, men uden stemmeret.<br />
2.5 Arbejdsgruppernes grundlag: Kommissoriet<br />
Arbejdsgruppernes grundlag har været kommissoriet (bilag 1.1), som styregruppen vedtog<br />
på sit møde i juni 2009, og som bl.a. indeholder følgende krav:<br />
”Det er arbejdsgruppens formål at udarbejde et beslutningsgrundlag til styregruppen.<br />
Gruppen skal udpege og prioritere de væsentligste indsatsområder inden for det pågældende<br />
tema som der bør arbejdes med, såfremt der etableres en nationalpark.<br />
Inden for hvert indsatsområde opstilles klare mål - både kort og langsigtede. Gruppen skal<br />
komme med konkrete forslag til handlinger som kan igangsættes, og sikre, at de opstillede<br />
mål nås.<br />
Gruppens arbejde tager udgangspunkt i undersøgelsesområdet, men den skal også forholde<br />
sig til hvorvidt grænserne giver mening i forhold til det pågældende emne og eventuelt<br />
komme med ændringsforslag.”<br />
Styregruppen har desuden fastlagt, at undersøgelsesfasen skal nå følgende delmål:<br />
• Dokumentere, at områdets landskabelige, kulturhistoriske og naturmæssige kvaliteter er<br />
af national og international værdi. Dette er en forudsætning for at kunne blive en nationalpark.<br />
• Afdække og beskrive visioner, der har et nationalt sigte, på baggrund af lokale ideer og<br />
ønsker til områdets udvikling, og som har relevans i nationalparksammenhæng. Hvordan<br />
ønsker de lokale beboere at området skal udvikle sig på kortere og længere sigt<br />
• Etablere et grundlag for en evt. senere offentlig høring og for en vurdering af, om der en<br />
lokal opbakning til at etablere en nationalpark på baggrund af de foreslåede ideer.<br />
2.6 Erhvervsgruppen<br />
Erhvervsgruppen blev nedsat 7. december 2009, et stykke tid efter de tre andre arbejdsgrupper<br />
fordi erhvervsanalysen var blevet forsinket.<br />
På baggrund af den samlede liste over ideer, der er kommet til gruppens arbejde, nedsatte<br />
erhvervsgruppen på sit andet møde 10. februar 2010 7 undergrupper med følgende emner:<br />
• Sæt i værk <strong>Sydfyn</strong> (Væksthus <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>)<br />
• Flere turisttilbud - udvidelse af sæsonen<br />
• Fremme bosætning og infrastruktur<br />
• Landbrugets muligheder i en nationalpark<br />
E R H V E R V<br />
15
Spisepause i <strong>erhvervsgruppens</strong><br />
aftenmøde.<br />
• Fremme alternative afgrøder og produkter<br />
• Videncenter for vandveje til transport<br />
• Fra ø til ø og fra havn til havn<br />
Arbejdsgruppemedlemmerne fordelte sig i undergrupperne efter interesse for det enkelte<br />
emne. De kommunale medarbejdere har bistået disse grupper.<br />
Arbejdsgruppen har fulgt en mødeplan, som fremgår af bilag 1.2.<br />
2.7 Borgernes bekymringer og ideer<br />
Styregruppen har fra starten lagt stor vægt på, at bekymringer og ideer fra borgerne i området<br />
skulle tages alvorligt. Ideerne er samlet ind ad forskellige kanaler, dels fra direkte møder<br />
med borgerne i idevognen, dels via hjemmesiden, hvor mange har skrevet indlæg, og dels<br />
fra borger- og foreningsmøder. Sekretariatet har fra starten af lagt alle bekymringer og ideer<br />
ind på hjemmesiden.<br />
Alle bekymringerne: Se bilag 2.<br />
Alle erhvervsideerne (bilag 3) er mere tema-specifikke, og har dannet grundlag for nedsættelsen<br />
af undergrupperne.<br />
For at sikre at borgernes bekymringer blev ført med helt frem til styregruppen, og at de blev<br />
seriøst behandlet uden at lamme udviklingen af ideer og indsatsområder, havde sekretariatet<br />
udarbejdet følgende model:<br />
Sekretariatet har gennemgået de godt 100 bekymringer, som har vist sig at falde sig i fire<br />
grupper. Arbejdsgruppen vedtog følgende overskrifter for grupperne:<br />
1. Der kommer nye restriktioner/tvangsforanstaltninger i forbindelse med en eventuel nationalpark<br />
som følge af nationalparkloven<br />
2 Der kommer nye restriktioner/tvangsforanstaltninger i forbindelse med en eventuel nationalpark<br />
som følge af anden lovgivning<br />
3. Der kommer for mange gæster/for megen færdsel til lands og vands. Det går ud over beskyttelsen<br />
af naturen og/eller kulturarven og/eller helårssamfundet.<br />
4. Beslutningsprocessen og driften af en eventuel nationalpark er problematisk, fx hvis beslutninger<br />
ikke forankres lokalt.<br />
16 E R H V E R V
Disse fire ”bekymringskasser” blev transformeret til ”Fire Gyldne Regler” som blev brugt<br />
som rammer for den efterfølgende udvikling af ideer og indsatsområder:<br />
1. Alle ideer/forslag skal være i overensstemmelse med nationalparkloven og skal kunne<br />
realiseres via frivillige aftaler (ingen tvang, ingen nye restriktioner)<br />
2. Hvis en ide/et forslag indebærer ændring af andre bestemmelser end nationalparkloven,<br />
skal det fremgå af ide-beskrivelsen: Hvilke(n) ændring(er) af hvilke(n) bestemmelse(r)<br />
3. Alle ideer/forslag skal tilstræbe harmoni mellem benyttelse af natur/kulturværdier og beskyttelse<br />
af dem og lokalsamfundets interesser<br />
Udgangspunktet har været, at undergrupperne måtte formulere alle de ideer og indsatser ,de<br />
ville, de skulle blot forpligte sig til at spejle alle deres forslag i de fire gyldne regler inden<br />
de sendte dem videre til hovedarbejdsgruppen.<br />
På denne måde sikredes at alle bekymringerne på en konstruktiv måde blev bragt med frem<br />
i ideudviklingsfasen.<br />
E R H V E R V<br />
17
3 DEN FAGLIGE ANALYSE<br />
3.1 Eksperternes seks analyser<br />
Undersøgelsesfasen har været to-delt og omfattet dels borgerinddragelsen, dels en analysedel.<br />
I forbindelse med analysedelen er der udarbejdet i alt seks analyser indenfor nationalparklovens<br />
fire hovedformål: natur, kulturarv, friluftsliv og erhvervsliv.<br />
Analyserne har to hovedformål:<br />
• De skal vise, hvorvidt <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav kan opfylde lovens formål. Dvs.<br />
om den indeholder de nødvendige nationale og internationale værdier.<br />
• De skulle give et afsæt for den lokale borgerinddragelse omkring opbygningen af nationalparken.<br />
Den faglige viden kunne kvalificere og inspirere de lokale diskussioner, så de ikke<br />
tog afsæt i formodninger og antagelser.<br />
Det skal bemærkes at den erhvervsøkonomiske analyse desværre blev forsinket så meget, at<br />
den ikke levede op til ovenstående hovedformål 2.<br />
3.2 Opsummering af den erhvervsøkonomiske analysen<br />
Konsulentfirmaet NIRAS har udarbejdet en erhvervsøkonomisk analyse. Den foreligger i<br />
tre <strong>rapport</strong>er, som alle kan findes på hjemmesiden www.nationalparksydfyn.dk<br />
• Formidlings<strong>rapport</strong>en ”Erhvervsøkonomisk analyse <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav”<br />
• Baggrunds<strong>rapport</strong> del 1<br />
• Baggrunds<strong>rapport</strong> del 2.<br />
Konklusionerne i formidlings<strong>rapport</strong>en er gengivet her:<br />
”De sydfynske kommuner står i fremtiden over for en række udfordringer. Ifølge prognosen<br />
for udviklingen i den samlede beskæftigelse vil <strong>Sydfyn</strong> således i løbet af de næste ti år ikke<br />
Erhvervsannalysen vurder<br />
at en nationalpark<br />
Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav vil<br />
kunne øget antallet af<br />
turister væsentligt.<br />
18 E R H V E R V
kunne følge med udviklingen i resten af landet. Dertil vil der i forhold til resten af landet<br />
blive flere ældre i forhold til erhvervsaktive, hvilket betyder et øget økonomisk pres på kommunerne.<br />
Undersøgelserne har vist, at naturværdier er en efterspurgt vare, som også har en økonomisk<br />
værdi. En nationalpark øger i høj grad mulighederne for at realisere denne værdi ved at<br />
fungere som fyrtårn og platform for naturrelaterede aktiviteter, der tiltrækker turister og i en<br />
vis udstrækning tilflyttere. En sådan udvikling kræver dog igangsættelse af ambitiøse initiativer<br />
- som en nationalpark netop kan understøtte og i visse tilfælde være en væsentlig forudsætning<br />
for.<br />
Såfremt man forudsætter etablering af en ambitiøs nationalpark på <strong>Sydfyn</strong>, der organisatorisk,<br />
markedsføringsmæssigt og aktivitetsmæssigt lægger sig op ad de bedste eksempler fra<br />
England og Tyskland, sandsynliggør analysen, at man også på <strong>Sydfyn</strong> vil kunne opnå betydelige<br />
effekter på turismen og til dels på bosætningen.<br />
Det skal bemærkes, at det udarbejdede nationalparkscenarie ikke er et feasibility study, men<br />
en belysning af de effekter, en nationalpark potentielt kan generere. Der er således ikke<br />
udført beregninger på sammenhængen mellem investering og afkast (hverken på regionalt<br />
eller nationalt niveau), ligesom der heller ikke er lavet følsomhedsanalyser, hvorfor tallene<br />
ikke kan antages for eksakte forudsigelser. Investeringsmidler antages således som udgangspunkt<br />
at komme udefra i form af statslige og EU-midler.<br />
Det vurderes, at en nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav vil bidrage til en øget turisme. Der<br />
er udarbejdet et nationalparkscenarie, hvori det anslås, at en nationalpark i år 2020, under<br />
de angivne forudsætninger, vil kunne tiltrække 900.000 flere turister årligt end de generelle<br />
prognoser fra VisitDenmark forudsiger. Den øgede turisme vil i år 2020 medføre en<br />
ekstra turismegenereret omsætning på 450 millioner årligt. Dette medfører en akkumuleret<br />
beskæftigelsesmæssig fremgang på 900 i turisterhvervet og 250 i øvrige erhverv.<br />
Undersøgelserne har vist, at <strong>Nationalpark</strong>er også kan spille en positiv rolle i forhold til bosætning<br />
ved at tiltrække flere, specielt ressourcestærke ældre og i stigende grad familier.<br />
Det vurderes, at en nationalpark vil kunne bidrage til en øget befolkningstilvækst på 0,05%<br />
årligt. De sydfynske kommuner vil med denne stigning nærme sig den landsgennemsnitlige<br />
stigning i befolknings-udviklingen.Herudover vil en nationalparks fokus på natur betyde et<br />
velfærdsgode for områdets eksisterende beboere.<br />
Landbruget vil fungere forholdsvis økonomisk uafhængigt af en nationalpark, men samarbejdet<br />
med landbruget er samtidig en væsentlig faktor for at kunne etablere en attraktiv<br />
nationalpark. En ambitiøs nationalpark giver dog landbruget muligheder for at øge indtjeningen<br />
på andre områder end decideret landbrugsproduktion.<br />
Det synes oplagt for <strong>Sydfyn</strong> at forfølge idéen om en <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>. Opfylder man<br />
kravene til en ambitiøs nationalpark i europæisk skala, vil det være overvejende sandsynligt,<br />
at den vil bidrage med væsentlige økonomiske effekter. En nationalpark vil kunne<br />
bidrage til en positiv udvikling blandt andet ved en øget profil udadtil, ligesom den vil<br />
kunne tiltrække statslige midler til områdets naturværdier. Etableringen af en nationalpark<br />
vil dertil kunne fungere som platform for et fokuseret samarbejde om branding af <strong>Sydfyn</strong>,<br />
hvilket også er med til at sandsynliggøre en øget turisme i området.”<br />
E R H V E R V<br />
19
4 INDSATSOMRÅDER<br />
- præsentation<br />
Syv undergrupper - syv indsatsområder<br />
Arbejdsgruppen har udarbejdet forslag til syv indsatsområder, som er blevet beskrevet af<br />
undergrupper, fremlagt mundtligt og skriftligt i arbejdsgruppen og diskuteret på gruppens<br />
tredje møde, hvor forfatterne til beskrivelserne modtog kommentarer fra resten af arbejdsgruppen<br />
og fra sekretariatet.<br />
På det grundlag har undergrupperne lavet de endelige beskrivelser af indsatsområder, som<br />
indgår i arbejdsgruppens <strong>rapport</strong> dels som uredigerede bilag, dels med korte beskrivelser<br />
herunder.<br />
4.1 Sæt i værk <strong>Sydfyn</strong><br />
Deltagere: Vagn R. Hansen (tovholder), Flemming Christensen, Marianne Krogh, Jens<br />
Engstrøm og Anne-Mette Wandsøe.<br />
Beskrivelse:<br />
Formålet med ”Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>” er primært at yde rådgivning, assistance og i nogen<br />
grad risikovillig kapital og lånegarantier til iværksættere med henblik på at fremme nye<br />
erhvervsaktiviteter inden for det sydfynske område.<br />
Formålet er endvidere at anvise en konkret plan for at tilføre nationalparkkommunerne en<br />
fornyet og dynamisk erhvervsudvikling. Det er et realistisk mål ved hjælp af væksthusets<br />
virke successiv inden år 2020 at etablere eller retablere op til 30 erhvervsvirksomheder med<br />
tilsammen ca. 150 arbejdspladser.<br />
Etableringen af de 30 virksomheder vil samtidig medføre en ikke ubetydelig mer-omsætning<br />
og -merbeskæftigelse i side- og følgeerhverv.<br />
Hensigten med Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> er at være fødselshjælper inden for følgende erhvervskategorier:<br />
• Vareproduktion<br />
• Detailhandel.<br />
• Fiske- og forædlingsindustrien af fisk og andre havprodukter<br />
• Gartneri og jordbrug<br />
• Udvikling og forædling af andre og nye fødevareprodukter<br />
• Oplevelsesvirksomheder<br />
• Bygge-, anlægs-, entreprenør- og transportvirksomheder<br />
• Salg- og markedsføringsvirksomheder<br />
• Rådgivnings- og anden form for tjenesteydelsesvirksomheder.<br />
Væksthusets organisation<br />
Oprettelsen af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> skal ske i regi af NP-<strong>Sydfyn</strong>. Det er væsentligt, at<br />
Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>s aktiviteter med fokus på iværksættere koordineres med de nuværende<br />
erhvervskontorers arbejde og med Væksthus Syddanmark i Odense.<br />
Til væksthuset knyttes et ekspertpanel på 8-10 frivillige erfarne erhvervsfolk, revisorer og<br />
advokater. Gruppen kan i nogen grad bestå af erfarne og ressourcestærke pensionister med<br />
interesse for erhvervsudviklingen på <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Væksthusets funktion og virke<br />
Alle personer i området, der har en god ide eller et koncept til et iværksætterprojekt, tilbydes<br />
i væksthuset at få evalueret deres ideer og projekter.<br />
20 E R H V E R V
Væksthusets rolle kan i store træk omfatte følgende:<br />
• At medvirke til fremskaffelse af driftskapital ved forhandling med pengeinstitutter<br />
• At foretage budgetopstilling og beregne likviditetsbehov<br />
• At yde konsultativ støtte ved virksomhedsetableringen<br />
• At yde løbende mentorstøtte ved f.eks. at indgå som observatør i ledelse/bestyrelse<br />
• At fremskaffe relevante uddannelsestilbud, hvor det er påkrævet.<br />
Væksthuset forhandler aftaler med forekommende finansielle investorer, banker og sparekasser<br />
i området, der ved levedygtige projekter kan bistå væksthusets klienter/iværksættere<br />
med driftslikviditet og i nogen grad ydelser af risikovillig kapital på lempelige vilkår.<br />
Væksthusets ydelser til iværksættere vil i første omgang fortrinsvis være vederlagsfrie.<br />
Markedsføring af væksthuset<br />
Information og markedsføring bør foretages af kommunernes erhvervsafdelinger i koordineret<br />
indsats med væksthusadministrationen. Nærmere aftaler mellem erhvervsafdelingerne<br />
og væksthuset skal fastlægge den indbyrdes funktions- og rollefordeling.<br />
Områdets tilbud af Bed &<br />
Breakfast bør markedsføres<br />
samlet.<br />
4.2 Flere turisttilbud<br />
Deltagere: Theo Schou (tovholder), Ole Bloch-<br />
Petersen og Lars Torup.<br />
Beskrivelse<br />
Et forslag omkring turisme i det sydfynske/nationalpark,<br />
baseret på en internetportal omfattende<br />
diverse former for turisme og tilbud. En øget markedsføring,<br />
internet og brochure.<br />
Formålet skal være<br />
• At forbedre gæsters muligheder for at opleve<br />
Øhavet<br />
• At beskytte sårbare områder, natur, dyr og planter<br />
• At give de herboende muligheder for at fortælle,<br />
vejlede og måske også tjene lidt på gæsterne.<br />
Der er i forvejen en del turisme i området, stor nogle<br />
steder. Der er en ”underskov” af forskellige tilbud i<br />
området, som er ukendte for mange. Det kan være<br />
fx alternativ overnatning, bed and breakfast, bondegårdsferie<br />
eller noget helt andet. Det kan være<br />
guidedeture, gå, sejle eller fiske. Også de kulturhistoriske<br />
seværdigheder i området. Kort sagt et<br />
ekstra tilbud til gæster i øhavet.<br />
Det er unødvendigt at opremse alle de forskellige<br />
turisttilbud. Det gøres ganske udmærket af allerede eksisterende turistbureauer, med deres<br />
ansatte og lønnede medarbejdere.<br />
Den omtalte underskov er de ting, der ikke har økonomi til egentlig markedsføring.<br />
4.3 Fremme bosætning og infrastruktur<br />
Deltagere: Jon Hofberg (tovholder), Eva Rowley, Ejvin Straarup og Jens Zimmer.<br />
Beskrivelse<br />
Formålet med indsatsen er at fremme bosætning i yderområder af ”fjernarbejdere”, pendlere<br />
og mennesker der er pensioneret, bla. ved at<br />
• Forbedre bredbåndsforbindelse<br />
• Ombygge nedlagte offentlige bygninger og større gårde til almennyttige boliger eller<br />
plejehjem<br />
E R H V E R V<br />
21
4.4 Landbrugets muligheder i en nationalpark<br />
Deltagere: Frank Madsen (tovholder), Klaus Eggert, Erik Alnor, Jørgen Storm, Ole Jørgensen,<br />
Kaj Allan Jørgensen og Hans Jacob Clausen.<br />
Beskrivelse<br />
Indsatsområdet indeholder 6 underpunkter:<br />
• Specialafgrøder, fx stevia<br />
• Bioenergi<br />
• Etablering af boliger i driftsbygninger m.m.<br />
• Netværk af landmænd med totaloplevelser<br />
• Rodzoneanlæg<br />
• Lokalt producerede varer solgt under et nationalpark-logo.<br />
Stevia m.m.<br />
Dyrkning af specialafgrøder, der egner sig til det milde klima på <strong>Sydfyn</strong>, primært bær og<br />
grøntsager. Især fremhæves to nye afgrøder: Stevia-planten, som er 30 gange sødere end<br />
sukker, og vin-produktion, som området egner sig godt til, fordi det ligger i klimazone 8.<br />
En udfordring er transporten fra området, som er et udkantsområde. Men baseret på kontraktproduktion<br />
med varierende udbytte kan det være et godt supplement til alm. afgrøder, sandsynligvis<br />
lidt bedre økonomisk udbytte, men samlet på ganske få producenter med specialafgrøder<br />
i forvejen.<br />
Udfordringen er at fastholde de respektive firmaers interesse for området og få dem til at<br />
satse deres produktion i området.<br />
Bioenergi. Etablering af biogasanlæg, pil og anden bioenergi<br />
Landbruget kan være storproducent af energi, primært halm, rapsolie og biogas, men også<br />
pil, som samtidig ikke kræver så meget kvælstof, og som samtidigt er meget CO 2 venligt.<br />
Salg af energi er en indtægtskilde og bioenergi bidrager også til en renere natur. Reststoffer<br />
efter biogasproduktion lugter mindre og har større gødningsværdi. Gyllen skal transporteres<br />
på vejene til et fælles biogasanlæg. Efter behandling af gyllen i anlægget skal det tilbage på<br />
markene. Det giver en del mere transport til ulempe for den øvrige trafik. Behandling af<br />
gyllen i biogasanlæg vil bidrage til mindre forurening og give landbruget en indtægtsmulighed.<br />
Større anvendelse af<br />
energiafgrøder vil reducerebåde<br />
omkostninger og<br />
CO 2<br />
-udslip.<br />
22 E R H V E R V
Boliger i driftsbygninger<br />
Formålet er at skaffe øgede indtægtsmuligheder til landmanden samt oplevelser i naturen<br />
for alle.<br />
Det kan være med til at udbygge naturarealer og give flere oplevelser. Lokalbefolkninger kan<br />
dog føle sig noget overrendt, og der kan komme et øget pres på naturen i sårbare områder.<br />
Netværk af landmænd<br />
Formålet er også her at skaffe ekstra indtægtsmuligheder til landmanden samt at få fokus på<br />
udvikling af naturarealer.<br />
Landmænd går sammen i netværk og tilbyder feriegæster totaloplevelser som fx jagt, kystfiskeri,<br />
put and take og naturoplevelser, evt. 2-3 dage hvert sted. Feriegæster kan leje sig<br />
ind hos landmænd, hvorved tomme boliger og bygninger tages i brug i ferieperioder, eller<br />
indlogere sig i udlejningsboliger i området. Landmanden skal sandsynligvis have arbejde<br />
ved siden af, og det kan måske være vanskeligt at kombinere det med ferie gæster.<br />
Rodzoneanlæg<br />
Formålet er at mindske nitratudvaskningen til vandløb og havet. Især i det sydfynske er der<br />
særlig skrappe krav de kommende år til reduktion af udledning af kvælstof. Rodzoneanlæg<br />
anlægges med tagrør og pil til rensning af nitrat og fosfor fra fx markdræn.<br />
Lokalt producerede nationalpark-varer<br />
Formålet er at sikre en indtægtsmulighed for nogle landmænd<br />
og give turister og beboere en oplevelse af lokalt<br />
producerede fødevarer som kød, mel, grøntsager, frugt<br />
ol. De skal sælges i gårdbutikker, til hoteller, restauranter<br />
og lanceres som sydfynske produkter i uge- eller<br />
månedskasser til private.<br />
Samarbejde mellem lokale producenter og finde det<br />
behov der måtte være. Daglig drift skal herefter være<br />
selvbærende. NP kan hjælpe med opstart, lancering og<br />
markedsføring til restauranter, hoteller og månedskasser<br />
til private samt koordinering med slagterier ol.<br />
4.5 Fremme alternative afgrøder og produkter<br />
Deltagere: Martin Jørgensen (tovholder), Lars Johansen, Klaus Jørgensen og Jens Ladekarl.<br />
Beskrivelse<br />
Indsatsområdet indeholder 5 underpunkter:<br />
• Afgræsning<br />
• Produktion af spiselige tangarter<br />
• Hortikultur: grønsager, busk- og træ-frugter<br />
• Plantemedicin<br />
• Skovrejsning på ikke-brofaste øer (minus Ærø).<br />
Lokale specialprodukter vil<br />
udgøre et vigtigt element i<br />
markedsføringen af en evt.<br />
nationalpark.<br />
Afgræsning<br />
Formålet er at tilvejebringe mulighed for afgræsning af forskellige naturtyper så tilgroning<br />
undgås, samt at plantedække holdes på et optimalt niveau for at højne den biologiske mangfoldighed.<br />
Forslaget beskriver forskellige muligheder for afgræsning af de naturtyper som har behov<br />
for en sådan pleje. Samlet for området et behov for 3.000 dyreenheder til afgræsning.<br />
Gruppen regner på et behov for afgræsning af 6.000 ha. fordelt på 600 områder og med et<br />
græsningstryk på 0,5 dyre enheder pr ha. Afgræsningen kan foregå med forskellige dyrearter,<br />
overvejende vil det være kvæg enten som kødkvæg/ammekøer med kalve og opdræt,<br />
E R H V E R V<br />
23
ungdyr fra malkekvægsbesætninger eller stude. Nogle kvægracer kan være ude hele året,<br />
hvilket vil være oplagt på overdrevs arealer og græsning i skov.<br />
Produktion af tang<br />
Etablering og udvikling af nye mikrovirksomheder gennem igangsættelse af miljøneutral<br />
akvakultur med marine planter og anlæg til forædling af råvarer.<br />
Interessen for tang er stigende i Danmark, men tilgængeligheden er lav på trods af, at mange<br />
tangarter er almindeligt udbredte, nemme at indhøste direkte fra naturen og forholdsvis<br />
nemme at formere og dyrke under kontrollerede forhold i det naturlige havmiljø. Restauranter<br />
og fødevarevirksomheder anvender tørret tang af østasiatisk eller atlantisk oprindelse<br />
eller får tilført frisk dansk tang i meget begrænset og tilfældigt omfang. Også i fødevareindustrien<br />
og inden for helsekost og kosmetik er interessen stor og stigende.<br />
Projektet bliver igangsat med henblik på at indsamle, dyrke og forarbejde tang inden for<br />
nationalparkens område. Virksomheder uden for området vil blive inddraget som samarbejdsog<br />
videnspartnere og som aftagere af råvarer, halvfabrikata og færdigprodukter.<br />
Projektet vil støtte en erhvervsudvikling i nationalparkområdet, der både respekterer beskyttelsesinteresser,<br />
er bæredygtig og er til gavn for lokalsamfundet. Indsamling og dyrkning af<br />
tang kan ske bæredygtigt. Herved fjernes næringsstoffer fra havmiljøet. Projektets aktiviteter<br />
vil medvirke til at bevare levesteder for det marine dyreliv og samtidig bevare de lokale<br />
kulturmiljøer og traditionelle erhverv som levende miljøer og erhverv.<br />
Kobling til turisterhvervet med naturoplevelser, gastronomi, wellness og helse vil fremme<br />
befolkningens helhedssyn på naturen i nationalparken. Befolkningens interesse i nationalparken<br />
vil øges, når det blive synliggjort, at en nationalpark også kan medføre værditilvækst<br />
i området uden at det kommer i konflikt med beskyttelsesinteresser. Dette er en forudsætning<br />
for på længere sigt at udvikle nationalparkens værdier.<br />
Hortikultur<br />
Formålet er mangesidet:<br />
• at skabe større diversitet i landbruget og naturen<br />
• at tiltrække og fastholde beboere inden for vidensområdet. Mennesker, som ofte har interesse<br />
for at bo naturskønt og have deltids- eller ægtefællebrug. Det er en måde at få viden<br />
ind i fødevareproduktionen<br />
En nationalpark kan være<br />
med til at genskabe<br />
områdets ry som<br />
“Danmarks køkkenhave”.<br />
24 E R H V E R V
• at forbedre og differentiere indtjeningsgrundlag i jordbruget<br />
• at skabe afgrøder og produkter, som kan sætte vores område på landkortet. Det har vist<br />
sig, at der fx lever 100 gange flere insekter i en frugtplantage end i en kornmark. Der er<br />
altså meget større biodiversitet. Permakulturer har mindre udvaskning af næringsstoffer<br />
og større humusopbygning.<br />
Hektarudbyttet i kroner er højt, så det giver mere livsgrundlag i yderområderne. Der følger<br />
ofte sideerhverv med specialafgrøder, enten som forædlede produkter eller lokal salg.<br />
Plantemedicin<br />
Formålet er at udnytte mangfoldigheden i naturen, primært de sekundære stoffer i planter,<br />
for at styrke vores humane og veterinære sundhed og helbredelse. Der er allerede både en<br />
del seriøse aktører på området og et klima, som er attraktivt til dyrkningen.<br />
Eksempler fra området er hyben, som har været anvendt gennem en del år og har opnået et<br />
stort internationalt marked og god dokumentation for virkning. En anden aktør i området<br />
er Planteressourceforeningen på Langeland, og en tredje Biosynergy A/S, som har arbejdet<br />
med veterinærmedicin til erstatning for antibiotika i vores husdyrbrug. Der er flere udviklinger,<br />
men den mest betydnings fulde pt. er Artemisia mod coccidiose i fjerkræbruget, som<br />
er inde i et 3-årigt forskningsprojekt til 14 mio. kr.<br />
Desuden er der humane planteekstrakter, hvis virkning er ved at blive dokumenteret blandt<br />
andet mod paradentose. Samt is til sundhedssektoren. Andre arbejder bla. med tang mod<br />
diarre hos smågrise og som slankemidler til mennesker.<br />
De samfundsmæssige fordele kan være betydelige, hvis det lykkes at udfase noget af den<br />
antibiotika, som anvendes i husdyrbruget. Så vil problemet med resistente bakterier blive<br />
væsentlig reduceret. For naturen vil specialafgrøder give støre biodiversitet. Der er ingen<br />
herbicider godkendt til den slags produktion. så det giver mening at dyrke økologisk.<br />
Kulturlandskabet vil blive styrket i det udseende som der var tidligere, med varieret landskab,<br />
og liv på landet. Det vil være en attraktion og historie i sig selv for turisterne.<br />
Skovrejsning på ikke-brofaste øer<br />
Formålet er at genskabe noget af den skov, som øerne oprindeligt var dækket af. Gøre øerne<br />
mere selvforsynede med energi, beskytte grundvandet og give flere muligheder for oplevelser<br />
til lokale og turister.<br />
Naturværdierne påvirkes ved at flora og fauna bliver beriget, da der ”kun” skal bruges landbrugsjord<br />
til skovrejsningen. Skovrejsning vil kunne styrke de nuværende naturtyper.<br />
Kulturarven vil kunne styrkes ved at vise, hvordan øerne oprindeligt har set ud. Eventuelle<br />
kulturspor ligger bedre beskyttet under skov end under landbrugsjord i omdrift<br />
Fordele vil være mange. Bedre indtjeningsmuligheder, øget selvforsyning med energi, CO 2<br />
binding, mindre udvaskning af kvælstof, bedre lokalklima, læ, rigere natur, øgede muligheder<br />
for friluftsliv, beskyttelse af grundvand, nye produkter og bedre jagt.<br />
4.6 Videncenter for vandveje til transport<br />
Deltagere: Berit Falster-Hansen (tovholder), Ulrik Bernhoft og Hans Stavnsager.<br />
Beskrivelse<br />
I <strong>Sydfyn</strong>s-området er der både historisk og nutidig viden om alle former for sejlads og skibsog<br />
bådebygning. Ved at indsamle og organisere denne viden ser vi en mulighed for udvikling<br />
af et videncenter, som kan danne afsæt for mange aktiviteter:<br />
• Forskning i ny energivenlig vandtransport mellem øerne<br />
• Forskning i udvikling af fremtidens søfart<br />
E R H V E R V<br />
25
• Turist-tilbud med en kombination af oplevelse og læring - i et højskolescenarie<br />
• Turisttilbud med udgangspunkt i den historiske søfart<br />
• Levendegørelse af marinarkæologiske scenarier<br />
• Vandvejene indgår i pakketilbud til familier, pensionister, firmaer, skoler m.fl.<br />
• Samarbejde med skoler og uddannelsesinstitutioner om undervisningsmoduler i læseplanen.<br />
Det er vigtigt, at alle eksisterende aktører inddrages. Deres aktiviteter skal ikke ændres<br />
eller flyttes. Et videncenter skal være en samlende enhed, som forbinder viden og tilbud<br />
og faciliterer synergi og ny udvikling. Oplevelser og aktiviteter skal være fordelt over hele<br />
nationalparkens område.<br />
Det er vigtigt for et område som <strong>Sydfyn</strong> at kunne tiltrække nye virksomheder med højtuddannede<br />
medarbejdere. Specielt når globaliseringen efterhånden fjerner det meste af det<br />
traditionelle erhvervsliv. Ved at få tilført nye innovative virksomheder får man samtidigt en<br />
ny gruppe mennesker som området kan få glæde af som købere/lejere af beboelser, brugere<br />
af skoler m.m.<br />
4.7 Fra ø til ø og havn til havn<br />
Deltagere: Carl-Ove Thor (tovholder), Erling Bendy Andersen og Jesper Petersen.<br />
Beskrivelse<br />
Formålet er at skabe flere fleksible og forskelligartede sejladstilbud, der tilsammen skal gøre<br />
Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav lettere tilgængeligt for fastboende, gæster og turister. For de fastboende<br />
vil det specielt kunne betyde, at der kan være adgang til transport i nogle yder perioder på<br />
døgnet, hvor der ellers ikke vil være trafikdækning. (eksempelvis sene aftenforbindelser).<br />
Der skal etableres et rutenet, som supplerer det rutenet, der er etableret for at servicere de<br />
fastboende på øerne. Samtidig vil rutenettet kunne gå på tværs af området, og dermed binde<br />
hele området sammen. Ved at etablere fx Drejø som trafikalt knudepunkt i øhavet vil det<br />
blive muligt at komme rundt i øhavet på en let, enkel og overskuelig måde.<br />
Der skal være adgang til flere forskellige transportformer, fra kajakker, mindre og større<br />
sejl- eller motorbåde til specialdesignede hurtiggående passagerfærger, som kan sejle uden<br />
generende bølgedannelse eller støjgener. Nogle fartøjer sejler i faste ruter, mens der andre<br />
steder benyttes mere taxa-lignende forbindelser.<br />
Bedre færgeforbindelser<br />
vil være til gavn for både<br />
fastboende og besøgende.<br />
26 E R H V E R V
Der skal etableres et samlet selskab, der skal koordinere og strømline udbuddet. Samtidig<br />
skal selskabet stå for driften og udviklingen af passende fartøjer. Dette selskab kunne have<br />
base på Drejø, og på den måde være med til at trække nye arbejdspladser ud i området.<br />
Selskabet kan også være et fælleskommunalt selskab, som står for driften af de faste færge<br />
forbindelser og Øhop - bådene.<br />
For at udnytte Ø-hop bådene kan de, i de perioder, hvor de ikke udnyttes i et tæt og dagligt<br />
rutenet, benyttes til at sejle med specielle grupper. Det kan være fiskere, som gerne vil ud<br />
og fiske i området eller specielt naturinteresserede og lignende.<br />
Det er en vigtig faktor i dette forslag, at der benyttes fartøjer, som ikke virker forstyrrende<br />
ved sejlads i området. Samtidig er det vigtigt, at der på visse ruter indsættes hurtiggående<br />
både, eller fx både, som kan sejle hurtigt, når de er uden for de mest naturfølsomme områder,<br />
og som inde i et naturfølsomt område fx skifter over til støjfrie el-motorer, som drives af<br />
solenergi. Et eksempel på et sådan fartøj er udviklet af det højteknologiske værft i Tyskland,<br />
Baltec: F1501.<br />
Ang. havnene er den meget store søgning af lystsejlere i de centrale sommermåneder et<br />
generelt problem, også for by-havnene. At få den kurve til at være fladere, således at det<br />
ikke kun er i juni, juli og august at havnene er fyldte, er en klar udfordring, der gælder for<br />
alle aktiviteter i området.<br />
For havnene kunne der arbejdes med en klar prisdifferentiering på havneafgift på høj- og<br />
lav-sæson på samme måde som bådudlejernes prisfastsættelse.<br />
For havne, hvor der lige uden for havnen er beskyttede ankerområder, kunne dette inddrages<br />
som en slags ”havneområde”. I lighed med mange engelske havne kan der udlægges faste<br />
fortøjningsbøjer, hvor der betales en lidt lavere havneafgift. Sejlerne benytter alligevel de<br />
eksisterende toiletter og lignende. Der kunne etableres service både til transport, levering af<br />
brød m.m.<br />
Der kan også peges på etablering af en ny dybvandshavn i Spodsbjerg. Denne havn vil primært<br />
skulle betjene udskibningen af vindmølletårne fra Vestas. Samtidig vil den kunne<br />
etableres som omlastningshavn for gods fra store oceangående skibe til mindre skibe, der<br />
betjener Østersø-havnene. Det vil også være en oplagt havn for mindre servicefartøjer med<br />
forsyninger til skibe i transit igennem Storebælt, da dybvandsruten på dette sted går helt ind<br />
under land.<br />
I nationalpark-sammenhæng vil havnen give mulighed for anløb af større krydstogtsskibe<br />
og kan på den måde fungere som en nem ”gateway” til området.<br />
4.8 Prioritering af indsatsområderne<br />
På gruppens femte og sidste møde foretog gruppen en prioritering af de syv indsatsområder.<br />
Spørgsmålet lød: Hvilket/hvilke indsatsområde/-r skal en kommende bestyrelse for en evt.<br />
nationalpark starte med at iværksætte<br />
Prioriteringen gav følgende rækkefølge:<br />
Alternative afgrøder og produkter<br />
Fra ø til ø - fra havn til havn<br />
Landbrugets muligheder i en nationalpark<br />
Sæt i værk - <strong>Sydfyn</strong> (Væksthus <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>)<br />
Videncenter for vandveje til transport<br />
Fremme bosætning og infrastruktur<br />
Flere turisttilbud<br />
16 stemmer<br />
11 stemmer<br />
9 stemmer<br />
7 stemmer<br />
6 stemmer<br />
5 stemmer<br />
3 stemmer<br />
Undergrupperne drøftede desuden, hvilket indsatsområde, de finder vigtigst og hvilket<br />
mindst vigtigt. Opgaven lød på at anføre tre hovedargumenter for deres første prioritet og<br />
tre hovedargumenter imod deres sidste prioritet.<br />
E R H V E R V<br />
27
Gruppen Alternative afgrøder og produkter indstiller<br />
Første prioritet: Deres eget forslag fordi<br />
• det understøtter bosætning og tiltrækker videnstilflyttere samt turister med god købekraft<br />
• det skaber merværdi og differentiering i både økonomi og landskab (herunder havet)<br />
• det skaber harmoni mellem natur, kultur og friluftsliv.<br />
Gruppen Fra ø til ø - fra havn til havn indstiller:<br />
Første prioritet: Landbrugets muligheder plus alternative afgrøder fordi<br />
• det udgør grundbalancen i området<br />
• det skaber grundlag for udvikling af nye afgrøder<br />
• det fremmer landboturisme<br />
Anden prioritet: Fra ø til ø plus turisttilbud fordi<br />
• giver øget tilgængelighed<br />
• giver oplevelser til vands og øer<br />
• giver varierede tilbud<br />
Tredje prioritet: Sæt i værk plus videncenter for vandveje/bosætning<br />
Gruppen Landbrugets muligheder i en nationalpark indstiller<br />
Første prioritet: Fra ø til ø fordi<br />
• vi koncentrerer midlerne i et mindre område<br />
• turister transporteres rundt i området<br />
Sidste prioritet: Videncenter for vandveje fordi<br />
• forslaget ikke er realistisk<br />
Gruppen Fremme bosætning og infrastruktur indstiller<br />
Første prioritet: Sæt i værk <strong>Sydfyn</strong> og Fra ø til ø fordi<br />
• skaber attraktiv bosætning for iværksættere, pendlere og folk med hjemmearbejdspladser<br />
Anden prioritet: Alternative afgrøder fordi<br />
• det giver fælles branding og afsætningsmuligheder<br />
Tredje prioritet: Videncenter for vandveje fordi<br />
• ikke realistisk til at tiltrække for eksempel hav- og ferskvandsbiologer<br />
Fjerde prioritet: Flere turisttilbud fordi<br />
• det kan give fælles branding og forskellige muligheder<br />
Gruppen Sæt i værk - <strong>Sydfyn</strong> indstiller:<br />
Første prioritet: Sæt i værk - <strong>Sydfyn</strong> fordi<br />
• det skaber arbejdspladser<br />
• det skaber bosætning<br />
• det skaber vækst<br />
Sidste prioritet:<br />
Fra ø til ø fordi<br />
• driftsøkonomien er svær<br />
• øboerne gider ikke sejle<br />
• turisterne kan ikke alene sikre økonomien<br />
• svækker ordentlige sejladstilbud.<br />
Gruppen Flere turisttilbud indstiller<br />
Første prioritet: Fremme bosætning fordi<br />
• flere helårsbeboere er basis for liv på landet<br />
• giver øget behov for bedre infrastruktur herunder færger<br />
28 E R H V E R V
• færger bliver generelt sjældnere, jo flere broer, der bygges, men vil være efterspurgt af<br />
turister<br />
Sidste prioritet Alternative afgrøder fordi<br />
• de vil blive produceret, hvis der er økonomi i det<br />
• kræver stabil infrastruktur<br />
• kræver nem og hurtig adgang til know how (konsulenter).<br />
En gruppe af nytilkomne medlemmer af erhvervsgruppen<br />
Første prioritet Fra ø til ø fordi<br />
• det er et attraktivt tilbud til fastboende og turister<br />
• det understøtter videncenter for vandveje<br />
• det giver infrastruktur for specialafgrøder (transport af fx tang).<br />
Sidste prioritet Landbrugets muligheder fordi<br />
• kun få delforslag er relevante<br />
Gruppen Videncenter for vandveje til transport var ikke til stede på mødet.<br />
E R H V E R V<br />
29
5 DE LOKALE ARBEJDSGRUPPER<br />
- præsentation<br />
5.1: Den lokale arbejdsgruppe på Ærø skriver bl.a.:<br />
Undergruppens arbejde er begrundet med, at ”Ærøs stemme” ikke har kunnet få lydhørhed i<br />
hovedarbejdsgrupperne.<br />
Bemærkninger til <strong>Nationalpark</strong>forslaget - erhverv:<br />
Ærø er som ø-samfund en sårbar størrelse med mere lokal baseret økonomi end <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Erhvervs <strong>rapport</strong>en fra NIRAS fastslår at der er 30% liberale erhvervs på Ærø.<br />
Et kunstigt pres på en enkelt erhvervs gruppe vil bredde sig som ringe i vandet til øens<br />
øvrige erhvervsliv.<br />
Fx tåler overnatnings industrien ikke støttet konkurrence. Turismen omsætter (2005-tal)<br />
3,2% på Ærø hvilket skønnes at kunne forøges betydeligt uden subsidier til erhvervslivet.<br />
Med en uafklaret grænsedragning af nationalpark området skønner vi der forefindes en<br />
risiko for Ærøs store og udviklende værft industri.<br />
På baggrund af strukturen i den danske værft industri repræsenterer den ærøske værftsindustri<br />
en betydelig del af den danske kompetence klynge i årene fremover.<br />
Den ærøske værftsindustri har yderlig en betydelig indflydelse på bosætning og samfundsudvikling<br />
på Ærø.<br />
Vi må advare mod at det er uhensigtsmæssigt at placere Ærøskøbing havn i undersøgelsesområdet.<br />
Trafikhavnen vil langsomt uddø, da vedligeholdelse og begrænsninger vil opstå.<br />
Ærøskøbing havn er den eneste havn hvor der udskibes gods ud over kajen på Ærø.<br />
Endda store mængder lokalproduceret råvarer.<br />
Lokal fødevareproduktion skønnes at være en gavnlig men en ubetydelig del af det ærøske<br />
erhvervsliv. Afsætningen henvender sig især til besøgende og øens 6.700 indbyggere har<br />
ikke en husstands indtægt der berettiger at køb fødevare der ligger i den dyre ende af prisskalaen.<br />
Fx beslaglægger Ærøs produktion af koldpresset raps olie ca. 1% af øens raps produktion.<br />
Den lokale fødevare produktion en absolut en del af den ærøske fremtid men fylder meget<br />
lidt i forhold til at øens landmænd afsætter deres hovedproduktion igennem deres andelsselskaber.<br />
Den ærøske landmand er dermed direkte koblet på verdens markedet med deltagelse i meget<br />
stærke afsætnings brand og alt dette sker uden betaling af ekstra bidrag og fragt.<br />
Dette kan ingen anden afsætning konkurrer med. Derimod kan et medlemskab af et stort andelsselskab<br />
måske ikke tilvælges i fremtiden, hvis den ærøske landmand først har fravalgt<br />
denne løsning. Et medlemskab af et landsdækkende andelsselskab hindrer ikke markedsføring<br />
af ærøske produkter, hvis dette behov op står.<br />
Oprettelse af ko-græsserlaug som foreslået fra flere sider vil give en kunstig konkurrence til<br />
lokale kvægbrugere. Dette må vi fastholde bør ske i privat regi.<br />
Usikkerhed om Ærø Luft Havns placering og måske en placering i et område hvor flyvning<br />
ikke kan ske under alle vejrforhold, vil skade erhvervslivet.<br />
Selvom Ærø Luft Havn fastholdes i Gråsten Nor må nationalpark forslaget antages ikke<br />
fremme muligheden for asfalt på landingsbanen, hvilket er et ønske fra erhvervslivet.<br />
En optimering af den ærøske færgetrafik må skønnes at blive yderlig besværlig gjort med<br />
nævnte nationalpark forslag. Hurtigt gående færger vil blive betragtet som en kraftig påvirkning<br />
af et yderlig skærpet regelsæt i Øhavet. Det fastslås i oplægget at uddybning og klapning<br />
pålægges yderlige restriktioner samt at der skal etableres nye og reetableres gamle stenrev.<br />
Konklusion<br />
Vi må på det stærkeste anbefale, at Ærø og tilknyttede øer ikke deltager i en <strong>Sydfyn</strong>sk<br />
<strong>Nationalpark</strong>.<br />
30 E R H V E R V
Begrundelsen er, at Ærø står stærkere med branding og kultur ved at stå alene. Desuden<br />
mangler den lokale ærøske forankring og det lokale engagement i denne sag.<br />
Ved dannelsen af en sydfynsk nationalpark med en fondsbestyrelse placeret i Svendborg må<br />
det forventes at ærøsk indflydelse bliver minimal. Dermed vil en ærøsk deltagelse giver<br />
minimal anvendelse af projekter og tilskud til det ærøske samfund. Derimod vil arbejdspladser<br />
og tilskudskroner gå til det sydfynske samfund på Ærøs bekostning.<br />
Vi frygter en udpegning til nationalpark vil medføre at banker og kreditforeninger nedvurderer<br />
værdierne og risiko villigheden til ærøske samfund.<br />
5.2 Tåsinge-gruppen<br />
Erhvervsliv og -udvikling på Tåsinge<br />
Der er kun lidt industri tilbage på øen. Med få undtagelser er landbruget og håndværksvirksomheder<br />
de største erhvervsmæssige aktører i området. Hertil findes der handels og servicevirksomheder,<br />
der knytter sig til bosætningen i området. Håndværksvirksomhedernes eksistens<br />
er i nogen grad knyttet til den bygningsmasse, der allerede findes på øen. Men fri konkurrence<br />
gør, at flere virksomheder også er aktører udenøs.<br />
Et potentiale i forbindelse med nye opgaver indenfor bygge og anlæg er oplagte, men kan<br />
være tunge at løfte for en lille virksomhed og sker i skarp konkurrence med udefrakommende<br />
firmaer.<br />
Over halvdelen af øens arealer er dyrket intensivt med planteavl. Der er kun få landbrugsvirksomheder<br />
med husdyr. Flest med svineproduktion og på endnu færre ejendomme er der<br />
kvæg. Ejendomme med malkekvæg er der kun to tilbage. I forhold til en evt. ekstensivering<br />
af det dyrkede areal og /eller en naturgenopretning, hvor afgræsning af arealer med kreaturer<br />
er en forudsætning, må man antageligt hente kreaturer i andre landsdele til afgræsningsformålet.<br />
Miljøbelastningen påvirkes negativt, hvis ikke den eksisterende produktion tilpasses tilsvarende.<br />
En 0-løsning er vel det mindste, det øvrige samfund kan acceptere. En omlægning af dyrproduktionen<br />
på øen fra svineproduktion til kvægavl synes meget lidt sandsynlig. Alene afsætningen<br />
af produkter fra produktionen bliver vanskellig. Selv ”branding” af området vil<br />
have en begrænset effekt, da tilsvarende må forventes at ske fra andre lokaliteter.<br />
Det segment, som en given produktion henvender sig til, kan ende med at blive begrænset<br />
til det fynske område og nogle få turister, som kun en kort periode har præference for de<br />
egnsspecifikke produkter. Produkterne skal omsættes på en ”god” historie, kvaliteten vil næppe<br />
skille sig væsentligt ud fra det, der kan produceres andre steder.<br />
Omfanget eller størrelsen på en evt. nationalpark omkring det sydfynske øhav er afgørende<br />
for mængden af varer, der produceres med et sydfynsk islæt.<br />
Intensivt landbrug på Tåsinge vil også fremadrettet være nødvendigt for at opretholde aktivitetsniveauet<br />
i landområderne. At lade noget af den frodigste og mest dyrkningssikre jord i<br />
Danmark ligge urørt hen kan næppe forsvares. Om nogle af de mest sårbare arealer skal<br />
ændre status fra intensivt til ekstensivt dyrkede arealer eller helt gives tilbage til naturen bør<br />
ske ud fra en faglig vurdering og samfundets evt. krav om en sådan en ændring, bør tilgodese<br />
en rimelig kompensation til berørte lodsejere.<br />
Flere turister/eller gæster i området som følge af nationalparkudpegning er en mulighed.<br />
Tåsinges nærhed til Svendborg og det store vejnet gør det vanskelligt at holde på turisten/<br />
eller det aktive friluftsmenneske i længere tid og det må antages, at en stor del af omsætningspotentialet<br />
ligger umiddelbart udenfor øen. Dertil har området ikke meget at byde på<br />
i vinterhalvåret. Helårsturisme med sommerhusudlejning til fisketurister har langt større<br />
E R H V E R V<br />
31
potentiale i sund og Bælthavet ved Langeland samt de fynske kyster, og ikke aktuelle ift. de<br />
lavvandede områder ved Tåsinge.<br />
At en evt. nationalparkudpegning kan have en afledt effekt på bosætningen i eller i oplandet<br />
til selve nationalparken er fremhævet flere gange som en vigtig faktor og en umiddelbar<br />
fordel. <strong>Nationalpark</strong>ens nærhed bliver et aktiv. Tåsinge vil næppe opleve dette aktiv. Motorvejens<br />
nærhed vil påvirke bosætningen under alle omstændigheder og giver Tåsinge nogle<br />
helt andre forudsætninger sammenlignet med ikke landfaste øer i øhavet og ift. yderområderne<br />
på Langeland.<br />
En ”trafikkorridor” over Tåsinge-Siø-Langeland til Lolland-Falster er sikkert et aktiv i forhold<br />
til områdets udviklingsmuligheder generelt. Det vil gribe meget ind i kulturlandskabet<br />
og en negativ påvirkning af naturværdierne vil afhænge af omfanget af ændringer på<br />
vejanlægget. Det kan ikke udelukkes, at det blive nødvendigt at anlægge nye strækninger<br />
ind over øen på bekostning af natur og landbrugsarealer.<br />
En nationalparkudpegning af Tåsinge, som har til formål at styrke og bevare naturen og<br />
kulturhistorien som efterfølges af store vejanlæg, giver nærmest ikke nogen mening.<br />
5.3 Den lokale arbejdsgruppe på Helnæs skriver bl.a.:<br />
Indledning og baggrund<br />
Den lokale arbejdsgruppe på Helnæs har med 2-5 personer til hvert møde deltaget i hovedarbejdsgrupperne<br />
Kultur, Natur, Friluftsliv og Erhvervsliv. Den lokale arbejdsgruppe har<br />
derved fået særdeles god indsigt i både indholdet i nationalparkprojektet og den måde, man<br />
arbejder på. Formålet med den lokale arbejdsgruppe har fra starten været: - 1) at belyse fordele<br />
og ulemper ved deltagelse i en nationalpark i forhold til den udvikling, der er lagt op<br />
til i landsbyplanen for Helnæs, og - 2) at undersøge om der på Helnæs er så stor modstand<br />
mod at deltage nationalparken, at Helnæs, ligesom det skete for Helgenæs, skal trækkes ud<br />
af nationalparkprojektet.<br />
Afstemning<br />
Ved en afstemning primo marts 2010 med deltagelse af 90% af de fastboende voksne på<br />
Helnæs stemte 150 nej til deltagelse i en sydfynsk nationalpark, 15 ja, 5 stemte blankt og 5<br />
stemmer var ugyldige. Samlet set er 78% af alle fastboende voksne på Helnæs altså erklærede<br />
modstandere af deltagelse i en nationalpark, mens kun 7,8% er erklærede tilhængere.<br />
Helnæs og erhverv<br />
Helnæs har traditionelt haft landbruget som det dominerende erhverv suppleret med mindre<br />
fiskeri. Fra Helnæs er aldrig drevet skibsfart i nævneværdigt omfang og der er ingen havne,<br />
bortset fra det mindre havneanlæg ved Brunshuse/Avernæs.<br />
Helnæs har i dag et aktivt landbrug med samling i større agerbrug og kvæg- og svinehold<br />
med tilsvarende problemer som dansk landbrug i øvrigt. Helnæs er i øvrigt velkendt for sin<br />
natur, lystfiskeri fra stranden og sine fine asparges og kartofler. Den øvrige erhvervaktivitet<br />
på Helnæs knytter sig primært til Helnæs Kro, Helnæs Camping, friluftsaktiviteter ved Helnæs<br />
Mølle, højskolen og anden kursusvirksomhed, internet-baseret salgs- og grafik-virksomhed<br />
og udlejning af sommerhuse o. lign. til turister og lystfiskere. De fleste jobaktive personer<br />
på Helnæs pendler til arbejdspladser i ”oplandet” på Fyn. En del håndværkere og andre<br />
udefra er løbende beskæftiget på Helnæs med boligvedligeholdelse/-renovering, byggeri<br />
o. lign. En del fastboende er pensionister med lokal tilknytning eller tilflyttere tiltrukket af<br />
halvøens kvaliteter.<br />
De vigtigste erhvervs- og bosætningsmæssige aspekter for Helnæs er bevaret land- og husdyrbrug,<br />
alsidige jobmuligheder for ”pendlere” på Vest-<strong>Sydfyn</strong>/Odense, nærliggende skoleog<br />
ungdomsuddannelser med tilpassede busforbindelser og højhastighed bred-båndsforbindelse.<br />
32 E R H V E R V
Konklusion<br />
Ved at sammenholde de fremlagte forslag til indsatsområder i de fire hovedarbejdsgrupper,<br />
inkl. erhverv, og de tilsvarende faglige <strong>rapport</strong>er med de ideer og drøftelser, der er fremkommet<br />
under udarbejdelsen af ”Oplæg til Landsbyplan for Helnæs” i 2007-08 og derefter,<br />
konkluderer den lokale arbejdsgruppe:<br />
1. at de specifikke og mere generelle forslag til erhvervsmæssig indsats for Helnæs’ vedkommende<br />
bedst vurderes og gennemføres i lokalt tilpasset regi uden deltagelse i en<br />
nationalpark og med et realistisk syn på de økonomiske muligheder.<br />
2. at Helnæs som et aktivt landbrugssamfund er lidt bedre stillet i forhold til vand-kvalitetsplanerne<br />
end landbrug med vandafledning til det sydfynske øhav, og derfor ikke i samme<br />
grad afhængige af alternativ støtte eller omlægning.<br />
3. at Helnæs som aktivt lokalsamfund sammen med Assens kommune, som har de styrende<br />
redskaber, skal udnytte alle muligheder for at styrke bosætning indenfor alle aldersgrupper,<br />
inkl. børnefamilier. Øget bosætning alene baseret på pensio-nister, er ikke uden problemer<br />
på længere sigt med tiltagende ændret aldersprofil og øget behov for social- og<br />
sundhedsydelser betalt af kommunen.<br />
4. at turisme ikke er nogen betydende faktor for skabelsen af lokale arbejdspladser på Helnæs,<br />
da nettotilgangen af arbejdspladser, hvis man ser på øhavet, især sker i baglandet på<br />
Fyn, og også dér er marginalt.<br />
5. at Helnæs bør trækkes ud af nationalparkprojektet med henvisning til den markante mangel<br />
på lokal opbakning, jvf. at 78% (150) af de fastboende har erklæret, at de ikke ønsker<br />
deltagelse, i forhold til 7,8% (15) der gør.<br />
Helnæs-gruppen har også deltaget i undergrupperne ”En bedre proces” under de tre andre<br />
arbejdsgrupper, og henviser til <strong>rapport</strong>erne fra disse grupper.<br />
5.4 Den lokale skovgruppe ”Skoven” skriver bl.a.:<br />
Gruppen har ca. 50 medlemmer med tilsammen over 8.000 ha. skov. Repræsentationen på<br />
areal er over 65% af det potentielle areal. Gruppen er bredt sammensat af ejere med små og<br />
store ejendomme.<br />
Gruppen underdeles i to, de fleste, der står bag nedenstående hovedkonklusion og de få (to<br />
skove), der er neutrale i forhold til om der skal oprettes en nationalpark. Begge grupper har<br />
bidraget til nedenstående diskussion om fordele og ulemper.<br />
• Lokalgruppens primære ønske er at der ikke etableres en nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske<br />
Øhav<br />
• Sekundært peges på en væsentlig mindre nationalpark, hvis udstrækning fremgår af vedlagte<br />
bilag 1.<br />
Lokalgruppens medlemmer ser ”på den lange bane” at udpegningen af området til nationalpark<br />
medfører, at ejendomsretten angribes. Dette begrundes med, at befolkningen/besøgende<br />
er bevidste om, at de er i en nationalpark, og at dette betyder, at hele nationalparken opfattes<br />
som om den er offentlig ejendom. Derfor vil der opstå et fortsat pres på ejendomsretten.<br />
Gruppen er bevidst om, at aftaler med lodsejere sker på frivillig basis ifølge loven om nationalparker.<br />
Gruppen er dog af den opfattelse, at frivilligheden vil blive sat under pres i nationalparken<br />
og at det jo ikke er frivilligt, om man overhovedet vil være med i en nationalparks<br />
område.<br />
Gruppen finder at de primære fordele ved en nationalpark er potentielle tilskudsmuligheder.<br />
Gruppen er skeptisk over for om der reelt vil være øgede disponible midler inden for nationalparken,<br />
og om de i givet fald vil blive kanaliseret til skovbrugserhvervet.<br />
Fordele og muligheder<br />
• Ejendomspriserne og lejeindtægter fra skovens huse stiger som følge af det attraktive i at<br />
bo i nationalparken<br />
E R H V E R V<br />
33
• Flere muligheder for at sælge nicheprodukter<br />
• Flere muligheder for at sælge ydelser til samfundet/det offentlige/private/turister. Her<br />
tænkes på events, guidede naturoplevelser m.v.<br />
• Branding af produkter fra nationalparken - træprodukter og (trofæ)jagt.<br />
Ulemper og trusler<br />
• Et erhverv med begrænset økonomisk råderum ”passer” mindre på ”naturen” - der er<br />
behov for hver eneste indtjeningsmulighed<br />
• Risiko for begrænsninger i træartsvalget, dyrkningsmetoderne, højskovsdrift contra kort<br />
omdrift (juletræer, pil)<br />
• Lavere indtægt fra jagt som følge af øget færdsel i området<br />
• Fare for øget brug af erstatningsfri regulering - kendt fra habitatsudpegningen<br />
• Risiko for at skovbrug bliver opfattet som natur og ikke et erhverv.<br />
Gruppen er overordnet af den opfattelse at det at eje en skov inde i nationalparken giver<br />
begrænsede nye muligheder og fordele, tværtimod er opfattelsen, at ulemperne langt vil<br />
overstige mulighederne.<br />
Gruppen har forstået, at arbejdsgrupperne kun modtager forslag der er positive over for en<br />
nationalpark og anser denne holdning for udemokratisk og unuanceret. Af hensyn til at gruppens<br />
synspunkter kommer til orde fremsættes det sekundære forslag.<br />
5.5 Småøernes arbejdsgruppe skriver fra et seminar i oktober 2009 om<br />
erhvervsliv blandt andet<br />
I debatten om erhvervsliv var det enighed om, at erhverv ikke bare er nye innovative virksomheder.<br />
Det er vigtigt at værne om de traditionelle erhverv, som håndværk, lærere, købmænd,<br />
postbude, gravere, fiskere, landmænd, mv. Og det ville være et kæmpeplus for erhvervene,<br />
hvis fragten på færgerne blev gjort gratis. Men ellers bør den efterhånden rimelige<br />
adgang til bredbåndsforbindelse være et godt grundlag for erhverv, der ikke kræver en<br />
egentlig tilstedeværelse på fastlandet.<br />
Landbruget bør opmuntres til specialproduktioner, udnytte det mildere klima til eks. frugtavl,<br />
frøavl, kvalitetsfødevarer, der kan sælges på den gode historie og spille godt sammen<br />
med oplevelsesturismen. Og især produktion af tang er et muligt innovativt tiltag. Både til<br />
konsum, men måske også som råstof til andre produkter. Det er jo paradoksalt, at fiskeforretninger<br />
på <strong>Sydfyn</strong> forhandler udenlandsk tang, mens afgrøden burde høstes i nærområdet.<br />
Turisme er selvfølgelig uomgængelig i en nationalpark. Øerne forstår ikke i dag at tjene nok<br />
på turisterne. Ønsket fra øboerne er ikke nødvendigvis flere turister, men at øerne bliver<br />
bedre til at lave forretning på de gæster som kommer, og give dem optimale oplevelser. Fx<br />
gennem kursusvirksomhed, guidede ture og div. arrangementer. Det må gerne være en eksklusiv<br />
oplevelse at besøge en ø, der er intet ønske om en masseturisme.<br />
Især idéen om en ”ø-bus” eller snarere muligheden for at sejle mellem øerne anses som attraktivt<br />
tilbud til turister i det sydfynske øhav. I øvrigt også for fastboende øboere.<br />
34 E R H V E R V
6 FORSLAG TIL AFGRÆNSNING<br />
Gruppen præsenterede 4 forslag som efterfølgende blev prioriteret, se afsnit 1.1.<br />
Da forslag fire - det oprindelige undersøgelsesområde - ikke fik nogen stemmer ved prioriteringen,<br />
omtales det ikke yderligere. De tre andre forslag gennemgås her:<br />
6.1 Tåsinge-forslaget<br />
Forslagsstillere<br />
Den lokale arbejdsgruppe på Tåsinge, den lokale arbejdsgruppe på Helnæs, den lokale<br />
skovgruppe og undergruppen Videncenter for vandveje samt Jens Engstrøm.<br />
Begrundelser<br />
Tåsinge-gruppen: Der er en høj natur- og kulturkvalitet i en kommende øhavs-nationalpark.<br />
Det er vigtigt med Natura 2000 området Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav. Det vil styrke småøernes<br />
erhverv med pengene fra NP. Også specialafgrøder. Vigtigt at inddrage øboerne i beslutningen.<br />
Øhavsseminaret viste ikke udelt begejstring for en nationalpark. Landgrænsen er ved<br />
højeste daglige vandstand, dog incl. Monnet. Vigtigt med kulturminderne også under havoverfladen<br />
Skov-gruppen: Det lavvandede område er det unikke. Land-værdierne er dækket af de andre<br />
nationalparker. Pengene rækker længere med det lille område. Staten ejer al hav.<br />
Forudsætning at øboerne selv vælger, hvad de vil ha’.<br />
Helnæs-gruppen:<br />
A. Helnæs har i dag et aktivt landbrug med samling i større agerbrug og kvæg- og svinehold<br />
med tilsvarende problemer som dansk landbrug i øvrigt. Helnæs er i øvrigt velkendt<br />
for sin natur, lystfiskeri fra stranden, og sine fine asparges og kartofler. Den øvrige erhvervsaktivitet<br />
på Helnæs knytter sig primært til Helnæs Kro, Helnæs Cam-ping, friluftsaktivite-<br />
E R H V E R V<br />
35
ter ved Helnæs Mølle, højskolen og anden kursusvirksomhed, internet-baseret salgs- og<br />
grafik-virksomhed og udlejning af sommerhuse o. lign. til turister og lystfiskere. De fleste<br />
jobaktive personer på Helnæs pendler til arbejdsplad-ser i ”oplandet” på Fyn. En del håndværkere<br />
og andre udefra er løbende beskæftiget på Helnæs med boligvedligeholdelse/-renovering,<br />
byggeri o. lign. En del fastboende er pensionister med lokal tilknytning eller tilflyttere<br />
tiltrukket af halvøens kvaliteter.<br />
De vigtigste erhvervs- og bosætningsmæssige aspekter for Helnæs er bevaret land- og husdyrbrug,<br />
alsidige jobmuligheder for ”pendlere” på Vest-<strong>Sydfyn</strong>/Odense, nærliggende skoleog<br />
ungdomsuddannelser med tilpassede busforbindelser, og højhastighed bred-båndsforbindelse.<br />
Konklusion<br />
1. at de specifikke og mere generelle forslag til erhvervsmæssig indsats for Helnæs’ vedkommende<br />
bedst vurderes og gennemføres i lokalt tilpasset regi uden deltagelse i en nationalpark<br />
og med et realistisk syn på de økonomiske muligheder.<br />
2. at turisme ikke er nogen betydende faktor for skabelsen af lokale arbejdspladser på Helnæs,<br />
da nettotilgangen af arbejdspladser, hvis man ser på øhavet, især sker i baglandet på<br />
Fyn, og også dér er marginalt. Derudover står øget turisme ikke på Helnæsboernes ønskeseddel.<br />
3. Helnæs bør trækkes ud af nationalparkprojektet p.gr.a. markant mangel på lokal opbakning,<br />
illustreret ved resultatet af afstemningen gennemført primo marts, hvor 78% af alle<br />
fastboende voksne på Helnæs tilkendegav, at de ikke ønskede en nationalpark, mens kun<br />
7,8% tilkendegav et ønske derom.<br />
B. Øhavet og dets småøer med adgang gennem ”portaler” fra <strong>Sydfyn</strong> og de større øer udgør<br />
et fascinerende vand/hav-område med en lang række maritimt dominerede naturmæssige<br />
kvaliteter i samspil med det kulturhistoriske, inkl. traditionelle søfarts- og jagt- og fiskerierhverv,<br />
landbrug og turisme. Hvis øhavets egne fastboende vil og støtter de ideer, betænkeligheder<br />
og forslag, som fremgår af referatet fra øhavs-seminaret 23.-25. oktober 2009, har<br />
man med en nationalpark begrænset til øhavet og dets småøer en unik mulighed for på én<br />
gang at styrke et enestående stykke dansk natur og kulturhistorie i samspil med en befolkning,<br />
der lever tæt på denne. Forslaget har den fordel, at de økonomiske midler koncentreres,<br />
og ikke smøres tyndt ud i en mere omfattende nationalpark, og som understreget af ø-bernes<br />
eget indlæg, er det primært bosætningen, der skal tænkes med og styrkes. Det anbefales, at<br />
man hurtigt får afklaret lokalbefokningens holdning til en ægte øhavs-nationalpark, hvor nye<br />
modeller for ”fristatus” og støtte til traditionelle og nye erhverv og bosætning kan udvikles.<br />
36 E R H V E R V
6.2 Kompromis-forslaget<br />
Forslagsstillere<br />
Carl Ove Thor, Erling Bendy Andersen, Jens Ladekarl, Klaus Eggert, Flemming Christensen<br />
og Eva Rowley.<br />
6.3 Det stor Øhav-forslaget<br />
Forslagsstillere<br />
Undergruppen Alternative afgrøder og produkter.<br />
E R H V E R V<br />
37
7 EKSISTERENDE erhvervsudvikling<br />
i undersøgelsesområdet<br />
To typer initiativer bidrager til den løbende erhvervsudvikling i det sydfynske område. Det<br />
ene er rådgivning og sevicering af eksisterende virksomheder som sker bl.a. gennem kommunernes<br />
erhvervsforeninger og fx Væksthus Syddanmark. Her kan virksomheder uden omkostninger<br />
få lagt deres vækstplan og gjort udfordringer til muligheder gennem kvalificeret<br />
og målrettet sparring på et praktisk og anvendeligt niveau, målrettet virksomhedens behov<br />
og potentiale.<br />
Dernæst er der de tiltag, der søger at skaffe nye erhvervsvirksomheder til området. Dette<br />
sker gennem initiativer i kommunernes erhvervsforeninger og gennem tværgående samarbejder<br />
som <strong>Sydfyn</strong>s Udviklingssamarbejde SUS og Naturturisme I/S.<br />
SUS bygger på to væksttemaer, dels et erhvervsudviklingstema (”Viden- og oplevelsesøkonomi”)<br />
og dels et bosætningstema (”Attraktive livsrammer”). Inden for begge søjler ligger<br />
en række konkrete projekter.<br />
Naturturisme I/S har til formål at styrke turisterhvervets udviklingsmuligheder gennem tiltag,<br />
der forbedrer områdets kvaliteter inden for natur og kulturhistoriske oplevelser samt at<br />
styrke grundlaget for kommunernes arbejde for en større bosætning i området. Begge dele<br />
skal udvikles på et bæredygtigt grundlag i forhold til lokalbefolkningens og naturens interesser.<br />
38 E R H V E R V
8 danske nationalparker<br />
- baggrund<br />
8.1 Starten i 2002<br />
På baggrund af anbefalingerne i det såkaldte Wilhjelm-udvalg fra 2001 indbød den daværende<br />
miljøminister i 2002 kommuner og amter i otte områder til at deltage i en pilotundersøgelse<br />
af muligheden for at etablere nationalparker. I denne forbindelse blev også Fyns Amt og<br />
kommunerne omkring Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav inviteret. På baggrund af lokal og regionalpolitisk<br />
opbakning fra syv af disse områder blev der her igangsat en undersøgelsesfase. Da flere<br />
kommuner omkring Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav og Fyns Amtsråd dengang takkede nej, blev dette<br />
projekt opgivet.<br />
Senere blev der på lokalt initiativ igangsat undersøgelser i yderligere 3 områder i Danmark.<br />
Der blev således på landsplan igangsat pilot- og undersøgelsesprojekter i 10 forskellige områder,<br />
hvor en lokal styregruppe fik til opgave at udarbejde et forslag til nationalpark. I sommeren/efteråret<br />
2005 afleverede områderne deres forslag til miljøministeren.<br />
Projekterne omfattede de syv projekter, der er igangsat af miljøministeren (Kongernes Nordsjælland,<br />
Lille Vildmose, Læsø, Møn, Mols Bjerge, Thy og Vadehavet), og de tre projekter,<br />
der blev igangsat på lokalt initiativ (Skjern Å, Åmosen-Tissø og Det Kulturhistoriske Landskab<br />
på Roskilde- og Lejreegnen).<br />
8.2 Lov om <strong>Nationalpark</strong>er<br />
I 2007 vedtog et bredt flertal i Folketinget Lov om <strong>Nationalpark</strong>er, og efter aftale med forligspartierne<br />
udpegede miljøministeren i juni 2007 og januar 2008 de første fem nationalparker:<br />
Thy, Mols Bjerge, Skjern Å, Vadehavet, Kongernes Nordsjælland.<br />
Der er således nu vedtaget en lovgivning som sætter rammerne for danske nationalparker.<br />
Loven definerer ikke det konkrete indhold - det er op til den lokale befolkning. På Skov- og<br />
Naturstyrelsens hjemmeside omkring nationalparker står der:<br />
”Ifølge den nye lov om nationalparker findes der ikke noget endegyldigt facit for, hvad en<br />
dansk nationalpark skal indeholde - eller hvordan den skal se ud. Men én ting er sikkert:<br />
En nationalpark omfatter nogle af Danmarks mest enestående og værdifulde naturområder<br />
og landskaber. Dvs. områder, som både betyder noget for os danskere, men som også har<br />
og vil få international opmærksomhed og betydning.<br />
Kodeordene for en dansk nationalpark er planlægning, frivillighed og lokal indflydelse. Det<br />
vil sige, at samarbejdet mellem aktørerne; staten, kommuner, beboere, lodsejere, naturgæster<br />
og andre interessenter er altafgørende for, hvordan det videre forløb med nationalparken<br />
udvikler sig.”<br />
8.3 <strong>Nationalpark</strong>fonden<br />
<strong>Nationalpark</strong>loven fastsætter, at der for hver nationalpark etableres en nationalparkfond, der<br />
som et uafhængigt regionalt organ skal forvalte nationalparken, herunder udarbejde en<br />
nationalparkplan. <strong>Nationalpark</strong>fonden ledes af en nationalparkbestyrelse som udpeges af<br />
miljøministeren efter indstilling fra lokale myndigheder og organisationer.<br />
Bestyrelsen skal sammensættes af blandt andre repræsentanter fra stat, berørte kommuner,<br />
Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet, VisitDenmark samt mindst en repræsentant<br />
fra skovbrugets og landbrugets organisationer.<br />
Bestyrelsen nedsætter derefter et sekretariat, der skal varetage den daglige drift - og udarbejder<br />
en plan for nationalparkens etablering og udvikling: <strong>Nationalpark</strong>planen.<br />
E R H V E R V<br />
39
Endelig nedsætter nationalparkbestyrelsen et rådgivende organ - nationalparkrådet - primært<br />
blandt de organisationer, der ikke får plads i bestyrelsen. <strong>Nationalpark</strong>rådet udpeger selv<br />
1-2 medlemmer til bestyrelsen.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fondens første vigtigste opgave er at realisere nationalparkplanen, altså udføre<br />
de konkrete initiativer, som gør området til en dansk nationalpark.<br />
Fonden kan kun realisere planen via frivillige aftaler. Loven bemyndiger således ikke fonden<br />
til at foretage indgreb via ekspropriationer, påbud, forbud e.l. Det særlige ved en nationalparkfond<br />
er, at den kan give årlige driftstilskud i støtte til fx private lodsejere.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden kan realisere nationalparkplanen ved blandt andet at<br />
• indgå frivillige aftaler om naturbevaring, naturpleje, drift, naturgenopretning, styrkelse af<br />
kulturhistoriske værdier og offentlighedens adgang,<br />
• købe, forvalte og sælge fast ejendom,<br />
• afholde drifts- og anlægsudgifter,<br />
• afholde udgifter til forsknings-, informations- og oplysningsvirksomhed om nationalparken<br />
og<br />
• yde lån og tilskud til kommuner, foreninger, stiftelser, institutioner m.v. og private ejendomsejere.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden er endvidere klageberettiget over for eksempelvis kommuneplaner og<br />
lokalplaner, samt afgørelser efter blandt andet Naturbeskyttelsesloven, Skovloven og Vandløbsloven.<br />
Fonden har ikke klageret i forhold til eksempelvis husdyrloven.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden kan desuden gøre indsigelser over for kommunale myndigheder i sager<br />
efter planloven.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden kan også opkøbe jord, men må ikke efterfølgende eje jorden. Den skal<br />
i givet fald overdrages til kommune eller stat. Undtaget er dog arealer med større bygningsfaciliteter<br />
til eksempelvis nationalparkens information, forskning eller undervisning.<br />
8.4 Fondens midler<br />
Det fremgår af loven at en nationalparkfond får en bevilling der fastsættes på de årlige finanslove.<br />
Desuden kan fonden modtage bidrag fra kommuner og andre bidragydere, samt gaver,<br />
partnerskaber, arv m.m.<br />
Det fremgår endvidere af Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside om nationalparker, at den<br />
endelige statslige bevilling vil blive fastlagt på baggrund af nationalparkplanen, statens<br />
midler til drift af egen arealer inden for nationalparken og mulighederne for anden medfinansiering,<br />
men under hensyn til, at det ikke begrænser incitamentet til medfinansiering.<br />
Udgiften pr. nationalpark er vurderet til at ligge på 3-5 mio. kr./år til drift og 5-10 mio. kr./<br />
år til informationsvirksomhed og udviklingsprojekter.<br />
Den enkelte nationalparks finansieringsbehov kan variere betydeligt fra år til år, da gennemførelsen<br />
af udviklingsprojekter kan variere i antal og omfang. Det gælder ikke mindst gennemførelse<br />
af store naturgenopretningsprojekter eller eventuelt etablering eller udvidelse af<br />
besøgscentre.<br />
Der er på finansloven for 2010 og -11 afsat kr. 15 mio. kr. årligt til de 5 udpegede nationalparker,<br />
og 37,5 mio. kr. årligt for årene 2012-2015. Uforbrugte midler på finansloven det<br />
enkelte år kan som udgangspunkt overføres til efterfølgende finansår.<br />
De to nationalparker, som er indviet indtil nu, har hver fået 6 mio. kr. fra staten til etablering<br />
- altså til udarbejdelse af nationalparkplan, etablering af sekretariat m.v. For <strong>Nationalpark</strong><br />
Thy gælder bevillingen 1. september 2008 - 1. april 2010, for Mols Bjerge 1. september<br />
2009 - 1. september 2011. De to nationalparker har desuden begge fået en bevilling på 30 mio.<br />
kr. fra Arbejdsmarkedets Feriefond, i Thy til en nord-sydgående vandre/cykelsti samt fugletårne,<br />
i Mols til en vandre/cykelsti plus to besøgscentre. Både i Thy og på Mols er bevillingen<br />
betinget af en medfinansiering fra Skov- og Naturstyrelsen og/eller kommunen på 15 mio. kr.<br />
40 E R H V E R V
Den kommende <strong>Nationalpark</strong> Vadehavet er endnu ikke indviet, men Vadehavsprojektet, som<br />
ledes af Sydvestjysk Udviklingsforum og har fokus på oplevelsesøkonomi i og omkring den<br />
kommende nationalpark, støttes med 5,2 mio. kr. fra Syddansk Vækstforum og 10,4 mio. kr.<br />
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.<br />
8.5 Nationparkplanen og erhversudvikling<br />
<strong>Nationalpark</strong>fondens formål er ifølge loven at etablere og udvikle nationalparken inden for<br />
de rammer, som er fastsat ved oprettelsen.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fondens første opgave er at udarbejde en nationalparkplan for hele nationalparken.<br />
Planen skal ifølge nationalparkloven beskrive mulighederne for erhverv og erhvervsudvikling,<br />
herunder hvordan de fastsatte mål kan opnås.<br />
<strong>Nationalpark</strong>planen må ikke stride imod eksempelvis kommuneplaner og lokalplaner.<br />
<strong>Nationalpark</strong>fonden skal indkalde forslag til planen inden planen vedtages, så lokale borgere<br />
har mulighed for at påvirke planen. Planen skal endvidere beskrive, hvordan lokalbefolkningen<br />
inddrages i realiseringen af planens forslag. Efter fondens vedtagelse af planen sendes<br />
den i offentlig høring i 12 uger. Planen kan påklages til Naturklagenævnet, som efter normal<br />
praksis enten kan følge klagen eller afvise den.<br />
9 Tidshorisont<br />
for udpegning af en nationalpark<br />
I afsnit 2.2 er gennemgået styregruppens overordnede tidsplan for borgerinddragelsesprocessen.<br />
Det fremgår her, at såfremt kommunalbestyrelserne beslutter at udsende forslaget til nationalparkplan<br />
i offentlig høring, vil dette kunne ske i oktober-november 2010. Herefter skal<br />
kommunalbestyrelserne tage stilling til de indkomne bemærkninger. En evt. indstilling til<br />
miljøministeren kan således først effektueres i begyndelsen af 2011.<br />
Såfremt miljøministeren finder grundlaget for at udpege en <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske<br />
Øhav velbegrundet, kan et forslag til bekendtgørelse ventes udsendt medio 2011.<br />
E R H V E R V<br />
41
42 B I L A G
BILAG<br />
til <strong>erhvervsgruppens</strong><br />
<strong>rapport</strong><br />
B I L A G<br />
43
BILAG 1 ARBEJDSGRUNDLAGET<br />
1.1 Kommissorium<br />
Kommissorium for arbejdsgrupper vedrørende kulturhistorie/natur/friluftsliv eller<br />
erhverv.<br />
Arbejdsgrupper nedsat af styregruppen for nationalparkundersøgelsen.<br />
Gruppens formål<br />
Det er arbejdsgruppens formål at udarbejde et beslutningsgrundlag til styregruppen.<br />
Gruppen skal udpege og prioritere de væsentligste indsatsområder indenfor det pågældende<br />
tema som der bør arbejdes med, såfremt der etableres en nationalpark.<br />
Indenfor hvert indsatsområde opstilles klare mål - både kort og langsigtede. Gruppen skal<br />
komme med konkrete forslag til handlinger som kan igangsættes, og sikre at de opstillede<br />
mål nås.<br />
Gruppens arbejde tager udgangspunkt i undersøgelsesområdet, men den skal også forholde<br />
sig til, hvorvidt grænserne giver mening i forhold til det pågældende emne, og eventuelt<br />
komme med ændringsforslag.<br />
Arbejdsgrundlag<br />
Gruppen baserer sit arbejde dels på de ideer og bekymringer, der er opsamlet bl.a. via idevognen<br />
og som ligger på hjemmesiden, dels på de faglige analyser der er udarbejdet af konsulenter,<br />
og dels på gruppens egen viden og holdninger.<br />
Desuden vil hovedarbejdsgrupperne fra de lokale arbejdsgrupper modtage mundtlige og<br />
skriftlige input som skal indgå i gruppernes drøftelser.<br />
Ideer og bekymringer vil fortsat, efter at idevognens rundtur er afsluttet, kunne dukke op på<br />
hjemmesiden. Disse input vil løbende blive vurderet af gruppens formand og sekretær med<br />
henblik på at sikre at kun nye ideer og bekymringer præsenteres for gruppen. Muligheden<br />
for at indsende ideer, bekymringer, spørgsmål m.v. vil blive lukket en måned inden arbejdsgruppernes<br />
arbejde er afsluttet, dvs. 1. marts.<br />
Organisering<br />
Gruppen organiseres med en formand og en sekretær.<br />
Arbejdsgruppen vælger formand ved simpelt stemmeflertal på første møde. Formanden<br />
vælges for hele perioden.<br />
Styregruppen kan, efter indstilling fra et flertal i arbejdsgruppen, beslutte, at der skal vælges<br />
en ny formand.<br />
Det er formandens opgave at lede gruppens møder, at sikre at alle kommer til orde, at sikre<br />
god ro og orden, at sikre fremdrift i gruppens arbejde frem imod det færdige resultat, og at<br />
samle op på gruppens beslutninger/indstillinger.<br />
Det vil desuden være formandens ansvar at sikre at hvert punkt på dagsordenen behandles<br />
for sig, og at ethvert punkt overstås inden for en passende del af den samlede mødetid.<br />
Det er formanden der tegner arbejdsgruppen over for offentligheden.<br />
Udover formanden vil der desuden være en proceskonsulent fra sekretariatet, som skal være<br />
med til at sikre en god mødeafvikling. Dette sker i tæt samarbejde med formanden ved at<br />
komme med forslag og ideer til mødeafviklingen. Proceskonsulenten kan således introducere<br />
og igangsætte forskellige gruppearbejder, alternative mødeformer mv.<br />
Sekretariatet er endvidere sekretær for gruppen. Sekretæren skal, i samarbejde med formanden,<br />
udarbejde mødeplaner, dagsordener og referater, samt fremskaffe de nødvendige bilag.<br />
Sekretærens skal opgave endvidere sikre, at gruppens arbejde overholder de rammer der<br />
fastlagt i kommissoriet. Sekretæren skal gøre opmærksom på eventuelle brud på rammer.<br />
Sekretariatet skal endvidere sikre gruppens koordination med de andre arbejdsgrupper, og<br />
skal sørge for at overordnede problemstillinger og forespørgsler, der måtte opstå i arbejds-<br />
44 B I L A G
gruppen, mforelægges styregruppen til orientering og evt. diskussion og beslutning. Ligeledes<br />
skal sekretariatet formidle beslutninger og orienteringer fra styregruppen tilbage til arbejdsgruppen.<br />
Der udarbejdes beslutningsreferater, som udsendes til alle deltagerne på mail senest 7 arbejdsdage<br />
efter mødets afholdelse. Alle deltagere får herefter 5 arbejdsdage til at indsende<br />
evt. kommentarer til referatet. Såfremt der ikke modtages kommentarer, betragtes referatet<br />
som godkendt og lægges ud på hjemmesiden.<br />
Indkommer der kommentarer, udsendes et nyt referat som godkendes på næste møde, og<br />
herefter lægges det på hjemmesiden.<br />
Det er også sekretærens opgave at sikre den løbende udarbejdelse af <strong>rapport</strong>afsnittene til<br />
den endelige <strong>rapport</strong>.<br />
Alle skriftlige materialer vil forelægge i elektronisk form og vil blive lagt under et særligt<br />
menupunkt for hver hovedarbejdsgruppe på hjemmesiden. Kun undtagelsesvist vil der bliver<br />
trykt papirudgaver, idet der kan være enkelte deltagere i arbejdsgruppen der ikke har adgang<br />
til internet.<br />
Hovedarbejdsgruppen kan vælge at nedsætte underudvalg med specifikke opgaver og korte<br />
tidsfrister, fx til at analysere og sammenskrive specielle temaer eller problemstillinger.<br />
Underudvalget vælger selv en mødeleder og sekretær.<br />
Deltagere<br />
Alle borgere er velkomne som deltagere i arbejdsgrupperne.<br />
Arbejdsgrupperne er åbne, dvs. at man kan i princippet dukke op til hvert møde. Dette gælder<br />
også pressen.<br />
For at sikre et passende mødelokale samt passende forplejning under møderne, vil der være<br />
tilmelding til det første møde i hver arbejdsgruppe.<br />
Det forventes at alle deltagere sætter sig ind i dagsordenen og de bilag der allerede er blevet<br />
udarbejdet.<br />
Det forventes at de lokale arbejdsgrupper der bliver oprettet, hver sender en eller flere repræsentanter<br />
til hovedarbejdsgruppen.<br />
Der vil blive ført lister over deltagerne ved hvert møde.<br />
Beslutninger<br />
Formanden skal tilstræbes konsensus omkring gruppens beslutninger/anbefalinger.<br />
Kan dette ikke effektueres, vil det være det til enhver tid værende demokratiske flertal der<br />
tegner gruppens beslutninger/anbefalinger. Mindretalsindstillinger skal medtages i arbejdsgruppens<br />
referater og endelige <strong>rapport</strong>.<br />
Mødelokaliteter<br />
Alle møderne i hovedarbejdsgrupperne afholdes i Svendborg, da det for langt den overvejende<br />
del af de potentielle deltagere vil være det mest praktiske.<br />
Sekretariatet finder egnede mødelokaler og sørger for et passende traktement.<br />
Mødekalender/Mødefrekvens<br />
Det forventes, at hovedarbejdsgrupperne kan afholde deres første møde sidst i oktober eller<br />
først i november.<br />
Herefter må gruppen påregne at mødes en gang om måneden frem til og med marts, dvs. i<br />
alt ca. 5 møder.<br />
Gruppen kan selv aftale om der er behov for yderligere møder ind imellem.<br />
Gruppens endelige <strong>rapport</strong> skal fremsendes til styregruppen senest d. 1. april 2010.<br />
Der vil blive udarbejdet en endelig mødeplan for arbejdsgrupperne inden borgermøderne,<br />
der afholdes i september.<br />
B I L A G<br />
45
Mødeafholdelse<br />
Der vil være en række faste punkter som skal arbejdes igennem på hvert arbejdsgruppemøde,<br />
som fx:<br />
- Evt. godkendelse af referat fra tidligere møde<br />
- Nyheder fra de andre grupper<br />
- Gennemgang af input fra lokale arbejdsgrupper og fra hjemmesiden<br />
Derudover fastsætter formanden i samarbejde med sekretariatet dagsordenen for det enkelte<br />
møde.<br />
Alle medlemmer kan få sat punkter på dagsordenen. Dette skal ske ved henvendelse til sekretariatet<br />
senest 14 dage før mødet.<br />
Økonomi<br />
Sekretariatet afholder udgifterne til afholdelse af møderne i hovedarbejdsgrupperne (mødelokale,<br />
passende forplejning) og evt. ekskursioner.<br />
Rapport<br />
Arbejdsgruppernes afsluttende <strong>rapport</strong> vil være et ”Forslag til nationalparkplan for (tema)”.<br />
Rapporten skal bl.a. indeholde en beskrivelse af områdets karakteristiske elementer inden<br />
for hvert tema og en vurdering af deres værdi - lokalt, nationalt og internationalt. Der skal<br />
være en beskrivelse af potentialet for at udvikle og styrke disse karakteristiske elementer,<br />
samt en prioritering af hvilke elementer der bør udvikles først, og det skal beskrives hvordan<br />
denne indsats kan forløbe. (Eksempelvis kunne gruppen pege på at strandengene er et<br />
meget værdifuldt naturelement i området, at de er stærkt truet af tilgroning, og at der derfor<br />
er behov for en stor og hurtig indsats i form af afgræsning. Der skal også gives konkrete<br />
bud på hvordan denne pleje kan iværksættes og drives).<br />
Det skal desuden vurderes, hvilke konsekvenser de fremsatte forslag - fagligt og økonomisk<br />
- har på de andre temaer.<br />
Og endeligt skal der opstilles et fremtidsbillede - en vision - af hvordan området, efter<br />
arbejdsgruppens mening og ud fra gruppens tema, kunne se ud som nationalpark om fx 20-<br />
30 år.<br />
I tilfælde af uenighed i gruppen om beslutninger/forslag/anbefalinger kan gruppen vælge at<br />
fremsætte alternative forslag til styregruppen.<br />
46 B I L A G
1.2 Mødeplan<br />
1. møde: 07.12.09<br />
Indgangsspørgsmål: Hvad har vi at byde på Hvad har vi at arbejde med<br />
• Præsentation af den faglige analyse<br />
• Valg af formand<br />
• Formulering ideer til det videre arbejde<br />
2. møde: 10.02.10<br />
Indgangsspørgsmål: Hvad gør vi ved bekymringerne og ideerne<br />
• Behandling af bekymringerne<br />
• Behandling og gruppering af de indkomne ideer<br />
• Nedsættelse af undergrupper til at beskrive indsatsområder<br />
3. møde: 04.03.10<br />
Indgangsspørgsmål: Hvordan prioriterer vi ideer og forslag<br />
• Præsentation og diskussion af gruppernes forslag til indsatsområder<br />
4. møde: 25.03.10<br />
Indgangsspørgsmål: Hvad er nationalparkens muligheder og grænser<br />
• Diskussion af sammenskrivning af indsatsområder<br />
• Præsentation af foreløbige indhold af afsluttende <strong>rapport</strong><br />
• Vision for en nationalpark Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav<br />
• Forslag til afgrænsning<br />
5. møde: 06.05.10<br />
Indgangsspørgsmål: Er det det her vi vil<br />
• Diskussion af udkast til endelig <strong>rapport</strong> med fokus på:<br />
Vision - Indsatsområder - Afgrænsning - Formidling<br />
B I L A G<br />
47
1.3 Medlemmer<br />
Carsten Nielsen<br />
Theo Schou<br />
Mette Dieckmann<br />
Hans Stavnsager<br />
Bent Juul Sørensen<br />
Hans Jakob Clausen<br />
Rene Vodstrup<br />
Vagn R Hansen<br />
Preben Voight Sørensen<br />
Anne Mette Wandsøe<br />
Christian Ahlefeldt-Laurvig<br />
Bjørn Kay<br />
Klaus Eggert<br />
Jon Hofberg<br />
Lars Lyholm Johansen<br />
Torben Bjerregaard<br />
Eva Rowley<br />
Claus Erland Eskildsen<br />
Annette Wichmann<br />
Erling Bendy Andersen<br />
Hanne Andersen<br />
Klaus Jørgensen<br />
Jens Engstrøm<br />
Hans Erik Nellegaard<br />
Poul Dreisler<br />
Jørgen Friis<br />
Jesper Jose Petersen<br />
Anne-Lene Haveløkke<br />
Marianne Krogh<br />
Steen Skieller<br />
Christian Ahlefeldt-Laurvig-Lehn<br />
Ole Bloch-Petersen<br />
Henrik Blixen-Finecke<br />
Frank Madsen<br />
Anders Strandby Hansen<br />
Jørgen Albertsen<br />
Karsten Olsen<br />
Bent Nissen<br />
Rasmus Peder Rasmussen<br />
Kaj Allan Jørgensen<br />
Martin Jørgensen<br />
Ulrik Møller Andreasen<br />
Niels Christian Nielsen<br />
Erling Rasmussen<br />
Jens Jørgensen<br />
Niels Høite Hansen<br />
Jens Henrik Holme<br />
Poul-Arne Pedersen<br />
Carl Larsen<br />
Gunnar Hansen<br />
Jørgen Storm<br />
Henning Storm<br />
Jens Zimmer<br />
Mikael Grønlykke<br />
Erik Spangsberg Poulsen<br />
Ole Jørgensen<br />
Berit Falster-Hansen<br />
Anders Moesgaard Rasmussen<br />
Svend Erik Andersen<br />
Jørgen Pedersen<br />
Freddy Madsen<br />
Flemming Christensen<br />
Ditlev Berner<br />
Birgit Bjerring<br />
Bjarne Hougaard Rasmussen<br />
Ulrik Lunde<br />
Jørgen Falk Jørgensen<br />
Vagn Hansen<br />
Carsten Kjær Jensen<br />
Mai-Britt Helle Jensen<br />
Poul Henrik Harritz<br />
Lone Ravn<br />
Lars Brokmann Torup<br />
Carl Ove Thor<br />
Erik Alnor<br />
Rasmus Høyby<br />
Per Ulrik Jørgensen<br />
Jens Thomsen<br />
Jens Ladekarl<br />
Niels Iuel-Brockdorff<br />
Ulrik Bernhoft<br />
Jørgen Bang<br />
Jørgen Møller Andersen<br />
Frands Fraas Nielsen<br />
Bjørn Haaning<br />
Hans Stavanger<br />
Gunner R. Hansen<br />
Jette Kastrup Christensen<br />
Ejvin Straarup<br />
Svend Andersen<br />
Mødestatistik<br />
I alt 87 tilmeldte.<br />
Fremmødte<br />
Gruppens 1. møde<br />
Gruppens 2. møde<br />
Gruppens 3. møde<br />
Gruppens 4. møde<br />
Gruppens 5. møde<br />
35 deltagere<br />
35 deltagere<br />
30 deltagere<br />
22 deltagere<br />
30 deltagere<br />
48 B I L A G
1.4 Undergrupper og tovholdere<br />
Støtte iværksætteri og netværksdannelse (Væksthus <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>)<br />
Vagn Hansen vrh.hansen@gamil.com (tovholder)<br />
Flemming Christensen<br />
Marianne Krogh<br />
Jens Engstrøm<br />
Anne Mette Wandsøe<br />
Flere turisttilbud - udvidelse af sæsonen<br />
Theo Schou bregnebjerg@mail.dk (tovholder)<br />
Ole Bloch-Petersen<br />
Lars Torup<br />
Fremme bosætning og infrastruktur<br />
Jon Hofberg jon@hofberg.dk (tovholder)<br />
Eva Rowley<br />
Ejvin Straarup<br />
Jens Zimmer<br />
Landbrugets muligheder i en nationalpark<br />
Frank Madsen noregaard@post.tele.dk (tovholder)<br />
Klaus Eggert<br />
Erik Alnor<br />
Jørgen Storm<br />
Ole Jørgensen<br />
Kaj Allan Jørgensen<br />
Hans Jakob Clausen<br />
Fremme alternative afgrøder/økologiske produkter<br />
Martin Jørgensen mej@biosynergy.dl (tovholder)<br />
Lars Johansen<br />
Klaus Jørgensen<br />
Jens Ladekarl<br />
Tiltrække videnstunge virksomheder (Videncenter for vandveje til transport)<br />
Berit Falster-Hansen befh@langelandkommune.dk (tovholder)<br />
Ulrik Bernhoft<br />
Hans Stavnsager<br />
Fra ø til ø og havn til havn (havnefaciliteter)<br />
Carl-Over Thor thor.carlove@gmail.com (tovholder)<br />
Erling Bendy Andersen<br />
Jesper Petersen<br />
B I L A G<br />
49
BILAG 2 bekymringer<br />
indsamlet under processen<br />
Alle borgere har siden nationalparkundersøgelsens start i marts 2009 haft mulighed for at<br />
fortælle om deres bekymringer og ideer ved borgermøder, i idevognen og via faste mailformularer<br />
på nationalparkundersøgelsens hjemmeside nationalparksydfyn.dk.<br />
Sekretariatet har løbende opsamlet materialet, og herunder listes de bekymringer, som er<br />
kommet til vores kendskab og som borgere har ønsket nedskrevet.<br />
Jens Zimmer, Helnæs:<br />
Udover at “den lokale opbakning vil være helt central for at få en velfungerende nationalpark”<br />
(citat fra Rapport fra Den Nationale Følgegruppe vedr. <strong>Nationalpark</strong>er 2006), så må<br />
lokalbefolkningen tillægges særlig stor betydning, når der skal prioriteres mellem konkrete<br />
ideer og forslag vedrørende bevarelse af kulturarv, naturbevarelse og -genopretning, udøvelse<br />
af øget friluftsliv, og fastholdelse og nyetablering af erhvervsliv, - hvor der netop mellem<br />
forslagene kan være indbyrdes konflikt med behov for prioritering. Lokalsamfundene<br />
er de primært og mest berørte i forhold til en fjern nationalpark-bestyrelse eller andre, der<br />
gennem et gratis engagement påtager sig et såkaldt “ejerskab. Hvordan sikres denne lokale<br />
indflydelse”<br />
Henning Krog, Faaborg:<br />
Jeg ejer Sinebjerg Camping ved Faaborg. Jeg er bekymret ved udsigten til at få en nationalpark,<br />
da jeg allerede er blevet snigløbet en gang, ved indførelse af 300m strandbyggeline.<br />
Denne har blokeret for udviklingen af min campingplads, på trods af alle løfter fra kommune<br />
og amt dengang om, at dette ikke ville ske. I vores landskab i dag er kyster, skove,<br />
hegn, moser og enge jo allerede fredet. Resten af landskabet er udnyttet 100% erhvervsmæssigt.<br />
Derfor kan der ikke skabes noget, som gør vores område til en park, uden yderligere<br />
indgreb overfor erhvervslivet. Jeg ønsker ikke flere restriktioner. Jeg har set mange<br />
nationalparker på rejser rundt i verden, og det drejer sig om naturlandskaber, ikke kulturlandskaber!<br />
Jeg tror ikke mere på løfter fra politikere og embedsmænd om frivillighed.<br />
Ulrik Møller Andreasen, Tåsinge:<br />
Med henvisning til Nyhedsbrev nr. 9 er det bekymrende at se, hvordan medarbejderne i<br />
Sekretariatet bag <strong>Nationalpark</strong>en bruger nyhedsbrevet til at fremføre egne argumenter.<br />
Jeg henviser her til afsnittet “Påstande dukker op igen og igen”. Her bruger medarbejdere<br />
Nyhedsbrevet til at fremføre deres egen mening, udfra forkert forudsætning. Ang. påstand<br />
1&2 må jeg henvise til side 7 nederste højre hjørne i <strong>Nationalpark</strong>avisen, hvor det fremgår<br />
“Miljøministeren kan dog lægge nogle begrænsninger på f.eks”<br />
Ang. påstand 3. Borgerne spørges ikke om de er interesseret, men bedes gå i arbejdsgrupper<br />
for at komme med gode ider til en <strong>Nationalpark</strong>. Hvis man mente det seriøst med at spørge<br />
borgerne, kunne man jo bare stemme om det i forbindelse med kommunevalget.<br />
Poul Dreisler, Helnæs, på borgermøde i Assens:<br />
Forkert at kalde det nationalpark<br />
Er der ikke noget principielt forkert i at kalde Øhavet en nationalpark Begrebet er utroligt<br />
svært at kommunikere ud, uden folk tager afstand eller i det mindste bliver meget skeptiske.<br />
Det andet og væsentligere argument er, at man lige så godt kan kalde hele projektet et<br />
generelt erhvervs- og bosætningsprojekt, der omfatter hele området og ikke kun det afgrænsede<br />
nationalparkområde. Dvs. de fem samarbejdende kommuner har de samme<br />
problemer, hvad angår disse spørgsmål uanset nationalpark. Dvs. uanset om Helnæs bliver<br />
en del af nationalparken, har Assens Kommune en opgave med udvikling af erhverv og bosætning<br />
på Helnæs under hensyntagen til bevarelse og beskyttelse af natur og kulturarv. Og<br />
det gælder også for de andre kommuner for deres nationalparkområder. Når det er sagt, har<br />
jeg personligt ikke noget at indvende mod projektets gennemførelse.<br />
50 B I L A G
Ole Toxen-Worm, Havnegade 7, Bagenkop:<br />
<strong>Nationalpark</strong>en som sovepude<br />
Jeg er bange for, at en eventuel nationalpark vil give landbruget lov til at svine vores i<br />
forvejen alt for belastede miljø yderligere i områder uden for nationalparken, og at det hele<br />
er en sovepude for at forhale de restriktioner, der helt klart er nødvendige for at bevare hele<br />
naturen og ikke kun natur i begrænsede områder.<br />
Lokal borger, Helnæs:<br />
2 måneders høring er for kort tid<br />
Når forslaget til nationalparkplan sendes ud til offentlig høring, er der afsat 8 uger til offentlig<br />
høring. Det er meget kort tid hvis man som borger eller forening ønsker at sætte sig<br />
grundigt ind i sagen og komme med kvalificerede tilbagemeldinger.<br />
Ulrik Møller Andreasen, Tåsinge, har skrevet et indlæg om sine bekymringer, som i sin<br />
helhed ligger på hjemmesiden. Nogle hovedpunkter:<br />
Uvished og manglende facts<br />
- der hersker uvished og manglende facts omkring det fremlagte projekt, som på alle måder<br />
kun er visioner uden konkret indhold.<br />
- de berørte borgere har ikke mulighed for at vurdere, hvilke konsekvenser en nationalpark<br />
vil have på længere sigt.<br />
- hvis man virkelig mener det alvorligt fra kommunernes side med at forbedre vilkårene<br />
for landdistrikterne, så er det helt andre tiltag end en nationalpark, der skal tages fat på:<br />
En anstændig offentlig transport, internetforbindelse i en kvalitet tilsvarende den som man<br />
har i byerne, mobilforbindelse som man har i byerne, skattefradrag for istandsættelse af<br />
beboelsesejendomme i landdistrikterne.<br />
Henrik Rasmussen, Haugbølle, Langeland:<br />
En nationalpark er en etikette<br />
Da en nationalpark efter det oplyste ikke medfører nogle ændringer, men blot er en etikette<br />
der påklæbes området, er det øjensynligt alene kejserens nye klæder endnu engang. Jeg er<br />
modstander af nationalparker!<br />
Møde med otte beboere på Hjortø 11. juli:<br />
Turister må ikke slide på digerne<br />
Hvis en eventuel nationalpark medfører flere turister på Hjortø, er det afgørende, at de ikke<br />
går på digerne.<br />
Johnnie Laursen, indehaver af Natur og Vrag Dyk, Langeland:<br />
Kajakroere skal respektere dykkerflag<br />
Har erfaring for, at kajakker ikke respekterer dykkerflag. Der kommer formentlig flere både<br />
dykkere og kajakker i en eventuel nationalpark, så det er vigtigt, at kajakkerne får besked<br />
om at sejle udenom.<br />
Hans Halberg:<br />
<strong>Nationalpark</strong>en skal kun omfatte øerne.<br />
Var ikke begejstret for en nationalpark på grund af frygt for nye indskrænkninger for jordbruget.<br />
Anbefaler, at en nationalpark kun kommer til at omfatte selve øhavet med de små øer.<br />
Stine Lasthein-Andersen:<br />
Ønsker ikke en nationalpark - frygter restriktioner<br />
Familien er bange for, at en nationalpark vil medføre yderligere restriktioner. De anbefaler<br />
i stedet, at Svendborg Kommune tiltrækker (unge) familier med bedre skoler og bedre<br />
børnepasning.<br />
Borger fra Lydinge:<br />
Må ikke blive et reservat<br />
Borgeren en bekymret for, om en nationalpark går hen og bliver et reservat, hvor beboerne<br />
ikke må nogen ting. Det er meget vigtigt at beboerne ikke oplever flere begrænsninger.<br />
B I L A G<br />
51
Lodsejer fra Syd-Tåsinge:<br />
Oplever gener fra turisterne<br />
Han har jo set hvordan det jagt- og forstyrrelsesfrie område ved Tåsinge havde haft en<br />
meget positiv effekt på fuglelivet. Han er derfor bekymret for at flere turister vil kunne<br />
ødelægge hvad der nu er skabt.<br />
Han oplever også at turisterne bruger hans private markvej som genvej, og frygter det vil<br />
blive værre under en nationalpark.<br />
Beboere fra Strynø:<br />
Vi kan ikke rumme flere turister<br />
Beboerne var meget bekymrede for om øen kan rumme flere turister, fordi turisterne ikke<br />
opfører sig ordentligt: De smider affald, respekterer ikke afgrøderne).<br />
Der skal i hvert fald flere stier og bedre styring af færdslen til.<br />
Aksel Rubæk, Kædeby:<br />
Fritidshusejere skræmmes væk<br />
Langeland har en værdifuld gruppe af fritidshusejere, som har købt og istandsat gamle huse<br />
for op til flere millioner kroner. Øen risikerer, hvis den bliver nationalpark, at blive overrendt<br />
af 1-dags turister, som vil skræmme fritidshusejerne væk.<br />
Borger, Svendborg:<br />
Dårlig ide med en nationalpark!<br />
Mener det vil medføre restriktioner på jagt og fiskeri. Det er bare en salamimetode til at<br />
begrænse aktiviteterne yderligere.<br />
Klaus Jørgensen, Tåsinge, skovfoged og konsulent:<br />
Det er afgjort<br />
Mener, at samtlige politikere i de fem kommunalbestyrelser og de tre medarbejdere i sekretariatet<br />
HAR besluttet sig for en nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
Ib Thomsen, Simmerbølle, formand for Langelands Fjerkræklub:<br />
Frygt for rovfugle<br />
Fjerkræformanden er nervøs for, at et stigende antal rovfugle i en eventuel nationalpark vil<br />
tage hans fjerkræ.<br />
Preben Ahlefeldt-Laurvig, Korsebølle:<br />
Mangler konkret indhold<br />
Det er et stort problem, at politikerne ikke har spillet ud med et konkret forslag til indhold<br />
af nationalparken, så vi fra starten havde noget at forholde os til.<br />
Christina Lohmann Hansen, Botofte:<br />
Frygt for mere trafik<br />
Nye sommerhusområder popper op alle steder på Langeland, men øens infrastruktur kan<br />
ikke bære mere trafik. I øvrigt er det i dårlig overensstemmelse med en nationalpark at<br />
bygge tre kæmpemøller på land. De skal ud på havet.<br />
Asgeir Ulsnes, Ristinge, har skrevet et debatindlæg:<br />
Den øgede færdsel vil gå ud over lokalbefolkningen<br />
Balancen mellem områdets dyreliv/fauna og lokalbefolkningen har været uændret gennem<br />
mange år. Hvis nogen ønsker at fylde flere mennesker ind i området, kommer det til<br />
at ske på lokalbefolkningens bekostning. Dette ved vi allerede af erfaring. Senest forrige<br />
år da nogle ville trække kajakturister til. Dengang blev der lavet begrænsninger i færdslen<br />
ved nogle af de små holme. Dette skete for at beskytte nogle rugende terner. Terner som vi<br />
har levet sammen med i mange år, men som man mente ville blive forstyrret af den øgede<br />
færdsel.<br />
Lokalbefolkningen opfatter imidlertid området som en slags fælles eje, som de hæger om<br />
og beskytter. Det er derfor yderst problematisk når nogle få, ønsker at “sælge” det. Det<br />
store spørgsmål er, om vores naturområde overhovedet er til salg.<br />
52 B I L A G
Turisterhvervet må skele til fremsynede kolleger, der forstår at sælge deres egne produkter.<br />
Eksempelvis krofolkene der kan finde ud af at sammensætte en menu, som folk gider at<br />
køre efter. Eller campingfolkene, der udvikler deres pladser så de er attraktive at besøge.<br />
I øvrigt er der næppe nogen markedsføringsværdi i, at lokke folk ned til en natur, der er<br />
fyldt med turister.<br />
Asgeir Ulsnes, Ristinge, modtog nationalparkundersøgelsens idevogn på humoristisk vis,<br />
da den parkerede på Ristinge Havn 20. juni. Han havde sat en snes plakater i A4 format op<br />
på vejpælene på den sidste strækning ned til havnen. Plakaterne beskrev tilstandene i en<br />
eventuel kommende nationalpark:<br />
Nye slogans til nationalparken<br />
Kørene må ikke prutte<br />
Mågerne må ikke klappes<br />
Adgang kun iført grønne støvler<br />
Piben må ikke bankes ud<br />
De lokale må ikke fodres<br />
Kun adgang med gyldig dåbsattest<br />
Fiskeri tilladt på tirsdage fra kl. 7 til 7.01<br />
Adgang kun ifølge med en turist<br />
Der må ikke gås på vandet<br />
Der må ikke lades under badning<br />
Ænder må ikke tilberedes<br />
Køre skal holdes i snor<br />
Eventuelle fiskere er kun til pynt<br />
Hunde må ikke gø fra kl. 7 til 6.59<br />
Rejer må ikke serveres på rugbrød<br />
Jan Johansen, havnefoged, Bagenkop:<br />
Pas på edderfuglene<br />
Koncessionen til at pumpe sand og fiske sten ved Vejsnæs Flak og i farvandet syd for Keldsnor<br />
Fyr er netop forlænget i 20 år. Det er stærkt bekymrende og truer bl.a. edderfuglene.<br />
To kvinder fra Kædeby, Langeland:<br />
Seks årsager til ængstelse<br />
De to kvinder frygter blandt andet<br />
at lystfiskere (blandt andre de mange tyske lystfiskere på Sydlangeland) vil blive gennet for<br />
langt ud, når de vil kaste snøren i nationalparken<br />
at Langeland vil blive oversvømmet af turister<br />
- at landmændene vil få deres muligheder indskrænket, konkret om det fortsat vil være<br />
muligt at eksportere levende kvæg fra området<br />
- at det bliver lovligt for hvemsomhelst at gå hvorsomhelst, også på privat jord og i folks<br />
haver<br />
- at husene falder i værdi<br />
- at jægerne får deres territorier begrænset<br />
Conny Ramshøj, Ristinge:<br />
Bekymring for flere hegn<br />
Er stærkt utilfreds med indhegningen af det kvæg, som Skov- og Naturstyrelsen har til at<br />
afgræsse området ved Ristinge Klint og Hale. Ståltrådshegn går så tæt på stierne, at man<br />
dårligt kan færdes på dem. I øvrigt er antallet af køer alle for lille til det store område - det<br />
springer i skov alligevel og har aldrig været mere tilgroet end nu. Pointe: Hun ønsker absolut<br />
ikke flere hegn, og hvis en nationalpark indebærer mere indhegning, er hun imod.<br />
En række aktive og forhenværende erhvervsfiskere i Bagenkop og Ristinge, bl.a. Henning<br />
Egmose, Bagenkop, Henrik Nielsen, Hesselbjerg, Erik Kroman, Olaf Nielsen og Bent og<br />
Anni Jørgensen, Ristinge:<br />
B I L A G<br />
53
Frygt for restriktioner på fiskeriet<br />
Fiskerne frygter ikke nationalparken som sådan - den kan jo ikke i sig selv indføre nye<br />
restriktioner på fiskeri eller andre erhverv. Men de er bange for, at der opstår restriktioner i<br />
kølvandet på nationalparken. At de grønne organisationer får lettere spil og at lovgivningen<br />
ad åre laves om og nye restriktioner og indskrækninger indføres på trods at forsikringer om<br />
det modsatte.<br />
Claus Jensen, Strynø, sekretariatsleder for Sammenslutningen af Danske Småøer:<br />
Huspriser vil stige<br />
Er ikke i tvivl om, at en nationalpark vil gøre det mere attraktivt at have fritidshus på småøerne.<br />
Det får huspriserne til at stige og ejendomsskatten tilsvarende for ALLE huse - både<br />
fritids- og helårs-beboelser.<br />
Ib Jensen, formand for Dansk Familielandbrug på Fyn:<br />
For mange nationalparker og for få penge<br />
Ib Jensen er bekymret for, at hvis der kommer seks nationalparker, bliver der for få penge<br />
til den enkelte. Oprindeligt havde folketinget kun planlagt to-tre nationalparker, nu er der<br />
allerede fem, og <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav vil så blive nr. seks.<br />
Landmand, borgermøde i Faaborg:<br />
Lokalpolitikerne vil i fremtiden skele til nationalparken!<br />
Landmanden er bekymret for at de lokale politikere vil skele til nationalparken i deres<br />
fremtidige afgørelser og dermed fx. give flere afslag til udvidelser af husdyrhold, også selv<br />
om nationalparken ikke i sig selv giver hjemmel til afslag.<br />
Jæger, Kirkeby:<br />
En nationalpark vil indskrænke jagtmulighederne<br />
Borgeren ønsker ikke en nationalpark fordi han er bange for at den vil medføre nye restriktioner<br />
for både jagt og fiskeri i området.<br />
Beboer Kirkeby:<br />
Naturen tåler ikke mere affald!<br />
Er bekymret for at en øget turiststrøm vil medføre et øget svineri i naturen. Mener at der i<br />
forvejen er alt for meget affald i naturen.<br />
Jonna Munk, Ærø:<br />
Naturen bliver slidt ned!<br />
Jonna Munk frygter at mange af de sjældne planter og insekter (fx. orkideerne, hvepseedderkoppen,<br />
klokkefrøen) vil forsvinde hvis der kommer mange flere vandrefolk. Man er<br />
nødt til at begrænse adgangen flere steder for at beskytte de sjældne dyr og planter.<br />
Lars H. Jørgensen, Brunshuse:<br />
Mere affald<br />
Lars Jørgensen frygter, at en evt. nationalpark vil medføre øget turisme og dermed øget affaldsbelastning<br />
i området. Han er meget kritisk overfor øget tilstrømning af turister, idet de<br />
ikke respekterer den private ejendomsret og smider affald i naturen.<br />
På et borgermøde på Faaborg Gymnasium 2. juni (arrangeret af Faaborg-Midtfyn Kommune)<br />
med 80-100 deltagere gav især en halv snes landmænd udtryk for bekymring over<br />
blandt andet:<br />
- at borgerne selv skal udvikle ideer til nationalparkens indhold. Det var bedre - mente nogle<br />
deltagere - hvis politikerne udarbejdede en nationalparkplan, som borgerne så bare kunne<br />
sige ja eller nej til.<br />
- at en nationalpark er unødvendig. Både faste beboere og gæster passer i forvejen godt<br />
på naturen, kun 5-10 procent kan ikke finde ud af at opføre sig ordentligt. Det bliver ikke<br />
bedre, at politikere går ind og blander sig med ideen om en nationalpark.<br />
- at der ikke bliver folkeafstemning om nationalparken.<br />
- at borgmestrene i Svendborg og Langeland kommuner modsiger sig selv, når de på én<br />
54 B I L A G
gang ønsker en ny motortrafikvej over Tåsinge og samtidig vil inddrage Tåsinge i en evt.<br />
nationalpark.<br />
- at politikerne har besluttet at bruge 13 mio. kr. på nationalpark- undersøgelsen (det rigtige<br />
tal er 11 mio. kr., red.). Pengene var bedre brugt på helårsturisme og udvikling af erhvervslivet.<br />
- om beslutningskompetence flyttes fra lokalt niveau til centralt niveau, fra kommunalbestyrelserne<br />
over til miljøministeren.<br />
Lisbeth Jensen, Øster Skerninge:<br />
Naturen skal forbedres<br />
Vil en nationalpark lade naturen udenfor endnu mere i stikken og dermed forværre den<br />
tendens, der allerede er til at skabe A og B natur Det er ikke nok at hjælpe naturen inden<br />
for mindre områder som f.eks. habitatområder eller en nationalpark - det er vigtig forbedre<br />
naturen og skabe forbindelser i hele området. Hvis en nationalpark vil betyde at naturen<br />
uden for bliver glemt så Lisbet Jensen helst ingen nationalpark.<br />
Fire elever fra Ollerup Efterskole Sang & Musik:<br />
er bekymrede for, om naturen får lov til ”at være sig selv” hvis der bliver oprettet en nationalpark<br />
- at den bliver for friseret og tilrettelagt i forhold til adgang og oplevelser for turister.<br />
De mener at der må blive tale om en hårfin balance mellem natur og friluftsliv.<br />
En kyllingeavler fra Ollerup:<br />
Restriktioner<br />
Vil en nationalpark vil påføre landbruget flere restriktioner - det kan landbruget ikke klare<br />
økonomisk. Landbruget har ikke tillid til, at lovgivningen ikke bliver ændret så der stilles<br />
skærpede krav inden for en nationalpark.<br />
En tømrer fra Kirkeby:<br />
Ikke flere turister<br />
Ønsker ikke flere turister i området og mener, at en nationalpark vil medføre restriktioner,<br />
så det ikke længere vil kunne lade sig gøre at drive erhverv eller gå på jagt inden for området.<br />
Kajakroere er allerede et stort problem i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav, hvor de går i land i<br />
fuglenes yngleområder.<br />
Kvinde på Ærø:<br />
Flere folk ødelægger naturen<br />
Hun er meget bekymret for om de mange flere turister som en nationalpark vil afstedkomme,<br />
vil ødelægge den fine natur der er på Ærø, med sjældne blomster og insekter.<br />
Landbrugslærer Karsten Olsen, Ærø:<br />
<strong>Nationalpark</strong> vil beskære antal husdyr<br />
Karsten Olsen er bekymret for at en nationalpark vil medføre en reduktion i antallet af<br />
husdyr. Dette vil forhindre yderligere udbygning af økologisk landbrug på Ærø, idet der vil<br />
komme til at mangle husdyrgødning.<br />
Han er også bekymret for at hele diskussionen om et gylle-biogas anlæg på Ærø er kørt så<br />
meget i sænk, at den ikke vil kunne genopstå, nationalpark eller ej.<br />
Højskolelærer, Faaborg:<br />
Forbyd speedbåde i de sårbare områder<br />
Der er sket en stigning i antallet af speedbåde i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav, og de kommer nu også<br />
ind i meget sårbare områder, fx. i Lindelse Nor på Langeland.<br />
Er bekymret for at denne udvikling går ud over det rige fugleliv i noret.<br />
Rikke Andersen, Korinth, professionel hundetræner:<br />
Hvor skal vi træne hunde<br />
Har oplevet problemer med at finde arealer til hundetræning omkring Faaborg og frygter,<br />
problemet vokser, hvis området bliver nationalpark. Der er SÅ meget skov, og allerede nu<br />
kniber det med at få et lille hjørne til hundetræning.<br />
B I L A G<br />
55
Ruth Andreasen og Conny Andreasen, Korinth:<br />
Brug pengene til ældre og syge<br />
Begge elsker naturen, men de frygter, at pengene til en eventuel nationalpark vil blive taget<br />
fra ældreområdet eller sygehusene. Og det ønsker de ikke.<br />
Christian Ulrich, Skjoldemose:<br />
Skepsis over for styreformen<br />
Med afsæt i, at en nationalpark skal drives af en fond og ledes af en bestyrelse giver Christian<br />
Ulrich udtryk for dyb skepsis over for projektet og frygt for, at man blot opbygger et<br />
nyt bureaukrati med Tordenskjolds soldater. Christian Ulrich har ikke tillid til nationalparklovens<br />
bestemmelser om, at alle aftaler skal indgåes gennem frivillighed og samarbejde og<br />
at nationalparken ikke kan indføre nye restriktioner. Han forudser, at Folketinget ændrer<br />
loven, når/hvis nationalparken er realiseret.<br />
Økologisk landmand Flemming Elsborg, Korshavn:<br />
Intet behov for en nationalpark<br />
Tror ikke på, at nationalparken vil gøre noget som helst bedre for området. Imod opbygning<br />
af nye organisationer som en nationalparkfond med en bestyrelse, som formentlig kun<br />
vil varetage sine egne interesser. <strong>Nationalpark</strong>ens formål kan opnås uden etablering af en<br />
nationalpark.<br />
Landmand Børge Carlsen, Avernakø:<br />
Frygt for landbrugets fremtid<br />
Imod nationalparken, fordi han frygter, det bliver umuligt at drive konventionalt landbrug<br />
i en nationalpark. Han mener, den vil medføre yderligere restriktioner, og at Danmarks<br />
Naturfredningsforening vil sætte sig igennem med et krav om, at al landbrug i nationalparken<br />
skal være økologisk.<br />
Borgermøde, arrangeret af Lyø beboerforening 7. maj, cirka 25 deltagere:<br />
Ekspropriation<br />
Flere var bekymrede for, om kommunerne vil kunne ekspropriere jord til nationalparken og<br />
for, om det bliver endnu sværere at få realkreditfinansieret sin ejendom i en nationalpark.<br />
Fiskere, Tåsinge:<br />
Forbud mod garn<br />
Fiskerne var bekymrede for om en nationalpark vil medføre et generelt forbud imod fiskeri<br />
med garn.<br />
Lodsejer, Tåsinge:<br />
Flere folk og flere stier<br />
en lodsejer var bekymret for om en nationalpark vil medføre at der bliver tvunget flere stier<br />
hen over hans jord og at der vil komme for mange besøgende.<br />
Landmænd på Tåsinge:<br />
Yderligere indgreb<br />
Bekymrede for om en nationalpark på et eller andet tidspunkt vil føre til yderligere restriktioner<br />
for landbrugsdriften.<br />
Tåsingeboere:<br />
Problemer for landsbyerne<br />
Flere beboere udtrykte bekymring for om en nationalpark vil begrænse udviklingsmulighederne<br />
for landsbyerne, og dermed forværre den allerede stramme situation for disse<br />
samfund.<br />
56 B I L A G
Biavlere uden for Svendborg:<br />
Småvejene kan ikke tåle de store gylletransporter<br />
Biavlerne er bekymrede for om de små veje vil kunne holde til den fortsatte og evt. stigende<br />
transport af gylle fra svinegårdene til udspredningsmarkerne. Foreslår derfor at der i en evt.<br />
nationalpark indføres mobile gylle separationsanlæg.<br />
Kite-surfer, Tåsinge:<br />
Forbud mod kite-surfing<br />
Han er bekymret for at der vil blive indført forbud imod kite-surfing i en evt. nationalpark.<br />
Landmand på Tåsinge:<br />
Den lille mand i den store proces<br />
En landmand er bekymret for hvordan han kan komme ind i processen og gøre sin indflydelse<br />
gældende.<br />
Naturfolk på Tåsinge:<br />
Frygt for fuglelivet<br />
Bekymrede for at en øgning af kajakturismen vil gå ud over det enestående fugleliv.<br />
Svend Bøgebjerg, Vejstruprødvej 1, Sjølund - med fritidshus på Lyø - har sendt denne mail:<br />
Frygt for styring ovenfra<br />
I et af jeres svar til et spørgsmål skriver i, at en nationalpark er “et område, hvor man<br />
beskytter naturen extra godt”. Det stemmer ikke helt med, at I siger, at der ingen ændringer<br />
eller begrænsninger vil komme.<br />
Jeg ved godt, at samfundet ændrer sig overalt, også på de små øer, dog nok her en smule<br />
langsommere. Men jeg er en smule bange for, at det kan ende med at blive styret af myndigheder,<br />
der har manglende lokalt kendskab til øsamfundene.<br />
På et borgermøde i Horne 30. april (arrangeret af Horne Lokalråd) med cirka 25 deltagere<br />
var den gennemgående bekymring, at der kommer flere restriktioner og regler i forbindelse<br />
med nationalparken. Desuden:<br />
- at frivillige aftaler afløses af tvang om 10-20 år<br />
- at antallet af turister blive så stort, at det går ud over naturen<br />
- at turiststrømmen bliver ukontrolleret<br />
- at nationalparken bliver topstyret, at menige borgere får for lidt indflydelse<br />
- at mange landmænd vil modarbejde ideen om en nationalpark<br />
- at manglende samfærdsel/færger vil hindre/hæmme udviklingen af en nationalpark<br />
- at nationalparkideen bliver mødt med ligegyldighed, manglende engagement, egoisme<br />
- og at nogen tror, at vi kan leve af at lave marmelade og lerskåle!<br />
På et møde i Turistforeningen i Faaborg-Midtfyn var bekymringen især:<br />
Kan erhvervet blive ved med at være der Vil etableringen af en nationalpark påvirke nuværende<br />
og fremtidige virksomheder”<br />
Mange langelændere:<br />
Hvorfor ikke hele Langeland<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens idevogn besøgte Langeland - Rudkøbing, Lohals og Humble -16. til 19.<br />
april. Mange af vognens gæster, cirka halvdelen, 50-60 personer - undrede sig over, at kun<br />
halvdelen af Langeland er med i det såkaldte undersøgelsesområde.<br />
En bekymring gik på, at kun projekter inden for nationalparken kan få del i de tilskud, som<br />
nationalparken vil modtage fra staten og for eksempel fonde.<br />
En anden at det bliver svært for gæster at finde ud af, hvornår de er indenfor og udenfor.<br />
Anders Lauritsen, Lohals:<br />
Nyt Knuthenborg<br />
Overbevist om, at en nationalpark vil omdanne Lohals til et område som Knuthenborg Safaripark,<br />
hvor de vilde dyr går frit omkring og som afspærres med hegn og bomme, og hvor<br />
man skal betale entre for at køre ind.<br />
B I L A G<br />
57
Landmand Kaj Nielsen, Hesselbjerg:<br />
De grønne organisationers magt<br />
Bekymret for, om de grønne organisationer - især Danmarks Naturfredningsforening - efterhånden<br />
kommer til at bestemme det. Mener, at de allerede har mere at skulle have sagt end<br />
både lokale og nationale politikere.<br />
Landmand og bed- and breakfastindehaver Theo Skou, Langeland:<br />
Vandrere i sprøjtespor<br />
Bekymret for, om det efterhånden bliver lovligt at spadsere i landmændenes sprøjtespor -<br />
dem, som også kaldes gyllespor, men som Theo Skov foretrækker at kalde kulturspor. Det<br />
er de “stier”, som hjulene fra landbrugsmaskiner efterlader på markerne.<br />
Landmand, Kædeby, Langeland:<br />
Forbud mod salg af avlsdyr<br />
Bekymret for, om der kommer yderligere restriktioner på salg og eksport af avlsdyr. Hvis<br />
der kommer flere gæster, mere trafik hen over ejendommens marker og omkring dyrene,<br />
indfører veterinærmyndighederne måske forbud mod salg og eksport af levekvæg på grund<br />
af sygdoms- og smitterisikoen<br />
Anders Klingenberg, Rifbjerg, Langeland:<br />
Kun for de meget rige og helt fattige<br />
<strong>Sydfyn</strong> og øer bliver kun for de meget rige og de helt fattige, hvis vi får en nationalpark.<br />
Jeg kunne tænke mig at overtage mine forældres ejendom på 50 hektar på Avernakø, men<br />
hvis det skal ligge hen med græs og mælkebøtter, kan min familie jo ikke leve af det. Jeg<br />
forudser også, at det bliver endnu sværere at få lov til at udvide bedriften. Min familie er<br />
bønder, men samfundet fader os langsomt ud.<br />
Henning Sørensen, Faarevejle Alle 1, Rudkøbing:<br />
Ikke flere gæster, tak<br />
Allerede nu er vi meget plaget af “gæster”, der opfører sig, som det passer dem. De kører i<br />
bil, parkerer, hvor det passer dem, cykler på Øhavsstien uanset om vi gør dem opmærksom<br />
på, at det ikke er tilladt, løse hunde har vi også problemer med.<br />
Ja, jeg kunne blive ved, så drop venligst at invitere flere gæster.<br />
Lodsejer, jæger på Helnæs:<br />
Ikke mere trafik, tak<br />
Hvis Helnæs var en ø, ville færgesejladsen sætte en naturlig grænse for mængden af turister.<br />
Men her kan de bare køre over dæmningen! Vejnettet på Helnæs kan ikke tåle yderligere<br />
belastning, så skrækscenariet er for stort pres fra turister. Folder om Helnæs udgivet af<br />
Skov- og Naturstyrelsen gav et stort boom i besøgende for nogle år siden. Folk på Helnæs<br />
er ikke glade for folderen. Gæsterne opførte sig, som om de var inviteret.<br />
<strong>Nationalpark</strong>undersøgelsens idevogn har under sin rundtur på Ærø i uge 14 og 15 mødt<br />
blandt andre disse bekymringer:<br />
Et landbopar, Vitsø:<br />
Bekymrede for, om beslutninger bliver presset ned over hovedet på dem, selv om det bliver<br />
lovet, at det er frivilligt, om man vil afgive jord.<br />
En tidligere erhvervsfisker fra Ærøskøbing:<br />
Bekymret over, om trawling efter torsk mellem Ærø og Avernakø bliver forbudt.<br />
En strand- og havjæger:<br />
Bekymret for, om havjagten nord for Ærø vil blive indskrænket.<br />
Værftsarbejdere fra Vitsø værft:<br />
Bekymrede om en nationalpark vil stille yderligere skrappe krav til værftet.<br />
58 B I L A G
En tidligere landmand, nu mekaniker i offshore-industrien:<br />
Bekymret for at der i fremtiden kun bliv er plads til meget få, meget store landbrug.<br />
Bekymret for at fremtidens familielandbrug - hobbylandbrug - ikke vil være økonomisk<br />
bæredygtige.<br />
En aktiv landmand fra Riise:<br />
Bekymret for om processen er demokratisk for de lokale! Bekymret for, om det er folk<br />
”udefra” der kommer og bestemmer.<br />
En naturelsker fra Vitsø:<br />
Bekymret for, om der nu bliver nok natur i en evt. nationalpark.<br />
Et par fra Ommel:<br />
Bekymret over at nogle få landmænd kan blokere for mange menneskers ønsker om et sti<br />
ved Nevre. Hvad kan det ikke føre til med hele nationalparkideen<br />
En kvinde fra Ommel, som flittigt vandrer og cykler i den ærøske natur, er bekymret over,<br />
om nationalparken vil medføre flere hegn, altså flere lukkede områder. Hun synes, det er i<br />
orden med hegn af hensyn til for eksempel kreaturer, men der skal være stier og låger - og<br />
der skal være mange af dem.<br />
En strandjæger fra Ærøskøbing er bekymret over, om der kommer flere begrænsninger i<br />
hans muligheder for jagt i farvandet ud for Ærøskøbing.<br />
En sejler med speedbåd - også fra Ærøskøbing - nyder at sejle og stå på vandski i Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav. Han synes, sejladsen i Øhavet er begrænset nok i forvejen og frygter flere<br />
begrænsninger i form af forbudsområder eller fastlagte ruter, som både skal bruge.<br />
Fra naturgruppen - én af de fire hovedarbejdsgrupper under nationalparkundersøgelsen -<br />
kommer bekymringer for<br />
… om den eventuelle trafikkorridor tværs igennem nationalparken (Tåsinge, Langeland til<br />
Femern) vil medføre øget miljøbelastning<br />
… om affaldsmængderne stiger. Udgifterne til øget oprydning kan eventuelt dækkes af<br />
overnatningsafgift<br />
… om turismen vil blive reguleret i forhold til naturen<br />
… at der må ske en kraftig forøgelse af kvægholdet, hvis målet for afgræsning skal nås<br />
… om landbruget kan få lov til fortsætte<br />
… om man vil sikre aftaler, som tager hensyn til lodsejerne<br />
… hvordan man sikrer sig den brede lokale opbakning<br />
… at bestyrelsen for nationalfonden ikke skal vælges, men udpeges af miljøministeren<br />
… risikoen for, at lovgrundlaget ændrer sig.<br />
B I L A G<br />
59
BILAG 3 Ideer<br />
indsamlet under processen<br />
Alle borgere har siden nationalparkundersøgelsens start i marts 2009 haft mulighed for at<br />
fortælle om deres bekymringer og ideer ved borgermøder, i idevognen og via faste mailformularer<br />
på nationalparkundersøgelsens hjemmeside nationalparksydfyn.dk.<br />
Sekretariatet har løbende opsamlet materialet, og herunder listes de erhvervsideer og ideer<br />
fra kategorien ”andet”, herunder forslag til afgrænsning, som er kommet til sekretariatets<br />
kendskab - inkl. dem, som er opstået i hovedarbejdsgruppen natur.<br />
3.1 Ideer fra hjemmesiden og borgermøder<br />
Eva Rowley:<br />
Eldrevne lastbiler. I erhvervsgruppen ønsker jeg at fremme sammenhænge mellem natur,<br />
kultur og erhverv. I praksis betyder det, at landsbyer som Håstrup og Jordløse bør indgå i<br />
undersøgelsen, og at der generelt bør være fokus på trafikale forhold. Til orientering kender<br />
jeg en ung forsker, der arbejder på fremme af eldrevne lastbiler m.m. til brug i kommunerne,<br />
og han vil være interesseret i at udvikle miljøvenlig trafik sammen med lokale beboerer/beboerråd<br />
i et område.<br />
Hold på de dygtige erhvervsfolk! Driver selvstændig virksomhed og anbefaler, at man sikrer<br />
at de dygtige og initiativrige erhvervsfolk i det sydfynske område får bedre muligheder<br />
for at blive og sætte gang i udviklingen. Hold på intelligensen!<br />
Erhvervsmand, Tyskland:<br />
Udvikle kvalitetsturisme. Mener bestemt der er et stort marked i Tyskland for kvalitetsturisme,<br />
i form af tilrettelagte vandreture i smukke omgivelser, gode overnatningsmuligheder, og<br />
lækre lokale produkter.<br />
Borger, Svendborg:<br />
Mere økologisk landbrug. Foreslår at man bruger nationalparken til at fremme økologisk<br />
landbrug i hele området.<br />
Jan Halsted, Bagenkop:<br />
Branding og markedsføring af nationalparken er altafgørende for, om den bliver en succes.<br />
Ulrik Harring Boll, Egense:<br />
Flere fiskeeventyr. Fyns Amts projekt med ørredudsætning har været en stor succes, et rigtigt<br />
eventyr, som har tiltrukket mange udenlandske gæster. Måske kunne man udbygge det sydfynske<br />
lystfiskerparadis med fiskeri efter makrel, multe, sværdfisk, tun. I nationalparkregi<br />
kan så oprettes hjemmesider - portaler - med informationer om aktuelle fiskemuligheder,<br />
fangster, erfaringsudveksling mellem fiskerne osv.<br />
Henning Storm, Helnæs (lodsejer):<br />
Bedre netforbindelse. Helnæs mangler bedre internetforbindelse/bredbåndsforbindelse til<br />
borgerne. Med en bedre forbindelse vil der formentlig kunne tiltrækkes flere borgere, som<br />
blandt andet vil kunne arbejde hjemmefra.<br />
Fra Horne Lokalråds møde i Horne Forsamlingshus 30. april:<br />
Øhavet som marineland. Udvikle et alternativt camping-tilbud på småøerne. Måske for<br />
specielt biologisk interesserede, måske for dykkere med alskens aktiviteter, måske med<br />
camping på pæle...<br />
Boligbyt sættes i system. Udvikle et system til boligbyt mellem storbyerne og nationalparken,<br />
så folk fra storbyerne Århus og København kan opleve herlighederne i Øhavet.<br />
60 B I L A G
Øhoppebåd - det bør være muligt for både fastboende og gæster at komme på tværs af øerne<br />
i stedet for altid at skulle via Faaborg, Svendborg, Marstal eller Rudkøbing.<br />
Etabler en øhopper-båd!<br />
Fra møde i Turistforeningen i Faaborg-Midtfyn 29. april 2009:<br />
Flere gæster forår og efterår. Målrette information om flere og udvidede aktiviteter i forårsog<br />
efterårsperioderne (noget lignende som udviklingen og markedsføringen af havørredeldorado).<br />
Brian Schiødt Carlson, Faaborg Turistbureau:<br />
Oplevelser, f.eks. krydstogtturisme: Lad oplevelsesturisme være en integreret del af udviklingen<br />
og produkterne - krydstogtturisme kunne være bare en af mange muligheder (få<br />
handelsstandsforeningerne, embedsmændene og politikerne med fra starten).<br />
Brian Schiødt Carlson, Faaborg Turistbureau:<br />
Alle spillere på kursus: I forbindelse med produktudvikling af oplevelsesturisme og det<br />
eksisterende udbud af turistprodukter, som skal gå hånd i hånd med etablering af nationalpark,<br />
vil det være af stor betydning, hvis alle spillere inden for erhverv, turisme, embedsværk,<br />
politikere, transport, parkeringsvagter, beværtning og andre, der er i berøring med<br />
turisme/nationalepark, kommer igennem kurser som “Danske Værter” (under Visitdenmark/<br />
Danmarks Turistråd), hvor man får en forståelse for vigtigheden af sammenhængene mellem<br />
service i alle henseender, nationalparkens betydning og sårbarhed samt krav om indtjening.<br />
Biavler, Svendborg:<br />
Mere Økologi! Opfordrer til at økologi bliver et grundprincip for dyrkning af jorden inden<br />
for en evt. nationalpark.<br />
Ældre dame, Marstal:<br />
Målet bør være, at alt landbrug - og alt erhverv - inden for nationalparken skal være økologisk.<br />
Stor jordbruger på Langeland:<br />
Sats på specialafgrøder: Landbruget i området bør satse på specialafgrøder - klimaet er<br />
varmere end i resten af Danmark hvilket giver nogle unikke muligheder.<br />
Altmuligmanden, Marstal:<br />
Mere økololgi! <strong>Nationalpark</strong>en skal især bruges til at fremme den økologiske produktion.<br />
Bybo, Marstal:<br />
Rigtig god ide med en nationalpark! Vil kunne sikre en økonomisk saltvandsindsprøjtning<br />
til området som i den grad er nødvendig. Den skal bruges til at tiltrække flere turister - og<br />
udfordringen er at tiltrække helårsturister.<br />
Et par fra Søby:<br />
Lav hele Ærø økologisk! Det vil styrke afsætningen af produkter. Og hele Ærø skal med i<br />
en nationalpark.<br />
Medarbejder fra Turistkontoret på Ærø:<br />
Lav bådture rundt i øhavet: Turene kan tilpasses alder og gruppestørrelser, f.eks. halvdagsture<br />
for pensionister, heldagsture for familier med børn, aften- og måneskinsture for de unge,<br />
lige som på Alster-søerne i Hamborg.<br />
Lene Hofberg:<br />
Paradores på <strong>Sydfyn</strong> og øer Paradores er en statsejet kæde af spanske luksushoteller, som<br />
er indrettet i smukke kulturbærende ejendomme som f.eks.klostre, borge eller paladser.<br />
Da jeg rejste rundt i Spanien - for 20 år siden - fandtes der dog også ganske almindelige<br />
bygninger som var indrettet som hoteller uden den store luksus, men altid med en smuk<br />
beliggenhed og til rimelige penge.<br />
B I L A G<br />
61
Dette koncept kan måske anvendes, hvis <strong>Nationalpark</strong> Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav bliver en realitet:<br />
- Opkøb af velegnede huse allerede sat til salg<br />
- Istandsættelse i rimeligt omfang så de kunne fungere som B&Bs<br />
- Oprettelse af medarbejderkorps til servicering af samme<br />
- Samlet markedsføring af såvel eksisterende som nyoprettede B&Bs<br />
- Evt. frasalg af B&B enhederne på franchísebasis når disse begynder at give overskud.<br />
Ældre dame på Ærø:<br />
Rigtig god ide med en nationalpark - - men lad da hele Ærø og Langeland indgå i parken i<br />
stedet for at skære dem over i småbidder!<br />
Anders Rasmussen, bådfører på postbåden Birkholmposten:<br />
Sejlads på tværs af småøerne: Vil gerne etablere et nyt tilbud til turister: En flerdags sejltur<br />
Øhavet Rundt. Ideen er at etablere tursejlads på tværs mellem de små øer i Øhavet, så turister<br />
kan sejle til én af småøerne den første dag, overnatte i telt eller på bed & breakfast, sejle<br />
videre til en anden ø den næste dag og så videre - og på den måde opleve både naturen og<br />
kultur-historien øhavet rundt uafhængig af færgedriften.<br />
Fra møde med 18 beboere på Birkholm 11. juli:<br />
Bedre infrastruktur - færger og IT<br />
Birkholm har to ønsker til fremtiden (og til en eventuel nationalpark):<br />
1. Bedre infrastruktur: Bedre færgeforbindelse på tværs af øerne og især til Tåsinge (lavt<br />
vand).<br />
Det vil dels sikre, at et par familier kan bo på øen hele året og holde opsyn med fritidshusene,<br />
dels gavne naturen, fordi man så kan undgå alle de småbåde, der fiser rundt i<br />
Øhavet.<br />
2. Bedre internetforbindelse. Afgørende for, at folk vil bo på øen, i hvert fald helårs.<br />
Begge dele kan måske åbne mulighed for, at turistsæsonen kan spredes/uvides til en større<br />
del af året end de to-tre sommermåneder.<br />
To kvinder fra Tranekær:<br />
Lokale guider skal fortælle. <strong>Nationalpark</strong>en kan måske entrere med lokale beboer, som i et<br />
frivilligt, ulønnet netværk vil stille sig til rådighed som guider. Intet virker bedre end den<br />
mundtlige overleverering fra folk, der virkelig kender egnen, naturen, de spændende mennesker<br />
i for- og nutid og kulturhistorien.<br />
Peter Mengel, Søndenbro:<br />
Find et andet navn. <strong>Nationalpark</strong> er en dårlig betegnelse. Kald den Kulturlandskabspark i<br />
stedet for - eller i hvert fald et navn, som lægger mere vægt på kultur.<br />
Cirka fem gæster i idevognen på Langeland og Strynø:<br />
Find et andet navn. Betegnelsen nationalpark antyder folkedragter eller vidtstrakt natur<br />
uden menneskeliv eller et meget lille område (”park”).<br />
Fra beboermøde i Horne Forsamlingshus 30. april 2009:<br />
Synlig organisering: Det er vigtigt, at det bliver meget gennemskueligt, hvem der styrer en<br />
eventuel nationalpark. Hvordan bestyrelsen er sammensat og hvordan den træffer beslutninger.<br />
Fra beboernøde i Horne Forsamlingshus 30. april 2009:<br />
Netværksdannelse: I opbygningen af nationalparken skal det vægtes, at der opbygges netværk<br />
på kryds og tværs af øhavet om initiativerne.<br />
Fra beboernøde i Horne Forsamlingshus 30. april 2009:<br />
CO 2 neutralt område. I forbindelse med etableringen af nationalparken kan man have som<br />
målsætning, at hele området blive CO 2 neutralt.<br />
62 B I L A G
Karin og Søren Jensen, Statene, samt Aksel Rubæk, Kædeby:<br />
Vent i fem år<br />
Lad være med at forcere en nationalpark igennem nu. Vent fem år, så <strong>Sydfyn</strong> og øer klan<br />
drage nytte af erfaringerne fra de fem nationalparker, som enten er etableret eller bliver det<br />
i år og næste år.<br />
Flemming Aalund, Skarø:<br />
Forvirring om navnet<br />
Der synes af være nogen forvirring om navnet på den foreslåede nationalpark. Benævnelsen<br />
<strong>Sydfyn</strong>s <strong>Nationalpark</strong> er relevant i forhold til den foreslåde afgrænsning, der inkluderer dele<br />
af <strong>Sydfyn</strong> med Svanninge og Egebjerg Bakker samt dele af Langeland og Ærø. Afgrænsningen<br />
synes dog at være vanskelig af fastlægge, så den bliver umiddelbart forståelig.<br />
Benævnelsen Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav er relevant, hvis afgænsningen inbefattede samtlige større<br />
og mindre øer, incl. Tåsinge og omkrandsende hav samt tilgrænsede kystområder inden for<br />
den gældende strandbeskyttelsesline på 300 meter. Denne linie er allerede tinglyst på alle<br />
berørte ejendomme og der er allerede restriktioner vedrørende ændringer af den eksisterende<br />
tilstand, derfor vil administrationen af afgænsningen være let og ukompliceret og umiddelbart<br />
forståelig.<br />
I øvrigt er store dele af området ikke ”kun” natur, men et kulturlandskab, der også omfatter<br />
den maritime kultur, der har præget bosætningen omkring øhavet. Det bør derfor overvejes,<br />
om ikke kystbyerne og især havneområderne bør medtages i den kommende nationalpark,<br />
Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
Birgitte Lambrechtsen, Lohals:<br />
Lav din egen rute<br />
På <strong>Nationalpark</strong>ens hjemmeside bør det være muligt at tegne sin egen rute gennem parken.<br />
Altså vælge blandt de mange tilbud om natur- og kulturoplevelser i området, lægge en rute,<br />
og printe et kort. Måske kombineret med muligheden for på sin mobiltelefon at få flere informationer<br />
om naturen og kulturen undervejs.<br />
Beboer på Nordlangeland:<br />
Lav en forening<br />
Foreslår at stifte en <strong>Nationalpark</strong>-under-opbygning-forening, som alle kan blive medlem af<br />
for et symbolsk beløb. En slags venneforening: - Det vil få folk til at tage ansvar og promovere<br />
ideen.<br />
3.2 Ideer fra <strong>erhvervsgruppens</strong> første møde 7. december 2009 samlet under 8<br />
overskrifter<br />
FRA Ø TIL Ø<br />
Øhoppebåd - et bør være muligt for både fastboende og gæster at komme på tværs af øerne<br />
i stedet for altid at skulle via Faaborg, Svendborg, Marstal eller Rudkøbing.<br />
Oplevelser, f.eks. krydstogtturisme. Lad oplevelsesturisme være en integreret del af udviklingen<br />
og produkterne - kydstogtturisme kunne være bare en af mange muligheder (få handelsstandsforeningerne,<br />
embedsmændene og politikerne med fra starten).<br />
Lav bådture rundt i øhavet. Turene kan tilpasses alder og gruppestørrelser, f.eks. halvdagsture<br />
for pensionister, heldagsture for familier med børn, aften- og måneskinsture for de unge,<br />
lige som på Alster-søerne i Hamborg.<br />
Fælles færgeselskab<br />
Flere passager/forbindelser<br />
Hængebaner mellem øerne og fastlandet<br />
Øhavssvævebane<br />
Dybvandshavn i Spodsbjerg (til både turister og erhverv) plus oplevelsespark<br />
Turkort til én eller to dage til transport mellem øerne<br />
B I L A G<br />
63
FREMME ØKOLOGISKE PRODUKTER<br />
Mere økologisk landbrug<br />
<strong>Nationalpark</strong>en skal især bruges til at fremme den økologiske produktion.<br />
Opfordrer til at økologi bliver et grundprincip for dyrkning af jorden inden for en evt.<br />
nationalpark.<br />
Målet bør være, at alt landbrug - og alt erhverv - inden for nationalparken skal være økologisk.<br />
BEDRE OVERNATNINGSMULIGHEDER<br />
Flere og bedre faciliteter i havnene<br />
Udvikling af BLÅ Bed & Breakfast<br />
Understøtte unikke overnatningsmuligheder og galleri og gårdbutikker<br />
ALTERNATIVE AFGRØDER/PRODUKTER<br />
Oprettelse af en kæmpe ”græsningslaug” til afgræsning af alle småøerne og de værdifulde<br />
naturarealer<br />
Produktion af champagne<br />
Dyrkning af unikke planter<br />
Produktion af brændevine<br />
Forædling af landbrugsprodukter (kød, mælk, honning…)<br />
Tangproduktion/linemuslinger<br />
Genbrug af materialer til eks. byggebranchen<br />
Produktion af genbrugsmaterialer<br />
Understøtte muslingefiskeri<br />
Synliggøre og understøtte ”Øernes græsningsselskab”<br />
Oprette fælles salgs/afsætningsselskab for specialprodukter fra Øhavet<br />
FLERE TURISTTILBUD - UDVIDELSE AF SÆSONEN<br />
Boligbyt sættes i system - udvikle et system til boligbyt mellem storbyerne og nationalparken,<br />
så folk fra storbyerne Århus og København kan komme ned og opleve herlighederne i Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
Flere gæster forår og efterår - målrette information om flere og udvidede aktiviteter i forårsog<br />
efterårsperioderne (noget lignende som udviklingen og markedsføringen af havørredeldorado).<br />
Forbyd al garnfiskeri i nationalparken - men tillad stangfiskeri - om 6 år fanges de største og<br />
fleste fisk i Danmark/Norden i den sydfynske nationalpark<br />
Samarbejde med restauranter - Slow Food - tilberedning af de fangede fisk i nationalparken<br />
og lokale grøntsager<br />
Formidlingsinstitutioner - skal lave guidede ture i området- gerne med forskere<br />
Guidede jagtture - sammen med lokale jægere - der laves aktiv naturpleje<br />
Mere fiskeri forår og efterår (udvidelse af sæsonen)<br />
Dykning: Forlængelse af Øhavsstien, vrag, arkæologi<br />
Rideturisme (campingpladser, vandrehjem)<br />
Cykelstier/ridestier<br />
Jagtsafari<br />
Dykkerturisme<br />
Udnytte/formidle den maritime kulturarv<br />
Etablere specialcentre med Smakkecentret på Strynø som forbillede<br />
”Dårligtvejrs-tilbud” til turister<br />
Arrangerede safariture/Pakkeløsninger/Aktiv fordybelse/Naturlegeplads<br />
Styrkelse af detailhandel og faciliteter især på havne<br />
STYRKE IVÆRKSÆTTERI OG NETVÆRKSDANNELSE<br />
Langeland som Danmarks plejehjem (mange arbejdspladser)<br />
Udarbejde koncept for rugekasser for iværksættere<br />
Tilflytternetværk<br />
Erhvervslån (risikovillig)<br />
64 B I L A G
TILTRÆKKE VIDENSTUNGE VIRKSOMHEDER<br />
Tiltrækning af videnstunge virksomheder gennem smuk placering<br />
Forskning i lejrskoler:<br />
Børn-forældre/Fagspecificitet: Højt fagligt niveau/Forskere holder foredrag i privat og off.<br />
regi<br />
Forskning i lokale forhold - Naturama<br />
Forskning i hvilke egnsspecifikke grøntsager/fisk/urter/lægemiddel/æbler/frugt der med<br />
fordel kunne dyrkes i det sydfynske<br />
FREMME BOSÆTNINGEN OG INFRASTRUKTUREN<br />
Bedre infrastruktur til Nordtyskland og Syddanmark<br />
Fri bosætning<br />
Bedre internet til øerne<br />
Bosætning: Produkter - services<br />
Infrastruktur: Rabatordning for turister/forbedre vejnet<br />
Bedre infrastruktur: Generelt - Teknisk - Basalt<br />
Afgrænset område til surfing<br />
Offentlige faciliteter helårsåbne<br />
Udnyttelse/modernisering af passiv bygningsmasse<br />
Brandingbog<br />
Branding ved historiefortælling<br />
Branding og markedsføring af nationalparken er altafgørende for, om nationalparken<br />
bliver en succes.<br />
3.3 Ideer til afgrænsning<br />
Landmand fra Bjerreby:<br />
Arealet er alt for stort!<br />
Landmanden mener at hvis en nationalpark bliver så stor som undersøgelsesområdet, så er<br />
der ikke penge nok til at alle landmænd kan lægge om til naturpleje og nicheproduktioner.<br />
Anbefaler derfor at en evt. nationalpark bliver mindre.<br />
Mange (40-50) gæster i idevognen parkeret på Langeland og Kulinarisk <strong>Sydfyn</strong> i uge 25 og 26:<br />
Uforståelig streg<br />
Afgrænsningen af nationalparken er helt hen i vejret og uforståelig for almindelige folk.<br />
Tag hele Langeland og byerne Faaborg, Svendborg og Rudkøbing med.<br />
Shirley Vaupel, Strynø:<br />
Strynø har mange forudsætninger<br />
Det er oplagt, at Strynø skal med i <strong>Nationalpark</strong>en på grund af vores rige fugleliv og fantastiske<br />
natur, bl.a. klokkefrø, grønplettet tudse, kærsanger, skovhornugle, salamander, fiskeørn<br />
og marsvin samt vores beliggenhed og gode forbindelse med andre småøer.<br />
Dennis Rasmussen, Nordenbro:<br />
Broløkke og Hjortholm skal med<br />
Ønsker området på østsiden af Langeland fra Hjortholm i nord til Broløkke i syd inddraget i<br />
<strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Aleksander Vinding, Bagenkop:<br />
Hele Langeland og hele Ærø skal med<br />
Flere beboere i Bagenkop og Ristinge, bl.a. Leif Fuglsang Sørensen:<br />
Hele Langeland med<br />
Tag hele Langeland med i <strong>Nationalpark</strong>en - alt andet er uhensigtsmæssigt/pjat/irrelevant.<br />
B I L A G<br />
65
Jan Halsted, Bagenkop:<br />
Kun de små øer skal med<br />
Området bør være meget mindre end undersøgelsesområdet - ellers bliver <strong>Nationalpark</strong>en<br />
udvandet. Den bør begrænses til de små øer. Hvis de bliver nationalpark, vil de eventuelle<br />
positive effekter smitte af på Ærø, Langeland og <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Inger Karina Vinding, Bagenkop:<br />
Mindre havnebyer skal enten ind allesammen - eller ud<br />
Det forekommer forkert, at Bagenkop og Lohals på Langeland er med i undersøgelsesområdet,<br />
men ikke Søby og Marstal. Hvis der er fordele for disse små havnebyer i at være med,<br />
skal de ind alle fire. Hvis <strong>Nationalpark</strong>en vil medføre ulemper for fx erhvervsliv, skal ingen<br />
af dem være med.<br />
Beboer i Lundeborg:<br />
Flyt grænsen længere mod syd<br />
Da der er behov for at indskrænke nationalparkens område, og da der intet findes af særlig<br />
værdi i farvandet mellem Nordlangeland og Østfyn: Lad afgrænsningen nordpå følge linjen<br />
fra Thurø til Tranekær.<br />
Beboer, Kirkeby:<br />
Flyt grænsen længere mod nord<br />
Fooreslår at nationalparken kommer til at omfatte hele Egebjerg, samt den geologiske formation<br />
Stenstrup Issø og teglværkskulturen omkring den. Mener det er vigtigt at også borgerne<br />
skal have glæde af en nationalpark, og ikke kun erhvervslivet.<br />
Lise Neergaard, Lundeborg:<br />
Fyn kan udgå<br />
Hvis nationalparken skal være mindre end det foreslåede undersøgelsesområde, vil jeg foreslå,<br />
at man nøjes med småøerne samt Ærø, Langeland, Tåsinge og Thurø.<br />
Georg Hansen, Thurø:<br />
Vejstrup Ådal bør åbnes hele vejen<br />
Hele Vejstrup Ådal bør med i <strong>Nationalpark</strong>en. Og den bør åbnes for offentligheden og Øhavsstien<br />
føres igennem helt ned til kysten.<br />
Flere beboere i Skårup og Lundeborg 12. juni:<br />
Ådale og mose skal med<br />
Vejstrup Ådal, Stokkebækken og den netop retablerede Sortemosen bør med i <strong>Nationalpark</strong>en<br />
- naturskønne områder af stor geologisk interesse.<br />
Landmand Christian Ulrich, Skjoldemose:<br />
Byerne skal med<br />
Er imod ideen om en nationalpark. Undrer sig over, at byerne - f.eks. Svendborg, Faaborg,<br />
Rudkøbing - ikke er med i undersøgelsesområdet: Hvis formålet med en nationalpark skulle<br />
være at bevare de gamle kulturmiljøer langs kysten, er det ulogisk, at købstæderne ikke er med.<br />
Landmand fra Bjerreby:<br />
Arealet er alt for stort!<br />
Landmanden mener at hvis en nationalpark bliver så stor som undersøgelsesområdet, så er<br />
der ikke penge nok til at alle landmænd kan lægge om til naturpleje og nicheproduktioner.<br />
Anbefaler derfor at en evt. nationalpark bliver mindre.<br />
Købmandsparret på Avernakø, Joan og Bo Them, foreslår en alternativ størrelse på nationalparken:<br />
Meget mindre park<br />
Med afsæt i, at det bliver svært af skabe fællessskab mellem Fyn, Langeland, Ærø og de små<br />
beboede øer, foreslås en meget mindre nationalpark omfattende de otte små øer, Tåsinge,<br />
Thurø, Faaborg og Helnæs.<br />
66 B I L A G
Hele Langeland med i nationalparken<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens idevogn besøgte Langeland - Rudkøbing, Lohals og Humble - 16. til 19.<br />
april. Mange af vognens gæster, cirka halvdelen og det vil sige 50-60 personer - undrede sig<br />
over, at kun halvdelen af Langeland er med i det såkaldte undersøgelsesområde.<br />
De foreslog alle, at hele øen skal med, og argumenterne lød bl.a.:<br />
- Hvorfor ikke Hjortholm og Steengaard, værdifulde herregårdsmiljøer<br />
- Hvorfor ikke et sammenhængende område, så man slipper for at køre ud og ind<br />
- Hvorfor ikke Fredmosen, et værdifuldt naturområde<br />
4.1<br />
Erhvervsmand på Langeland:<br />
Byerne skal med<br />
Byerne på <strong>Sydfyn</strong> og øer har så meget kulturhistorie, at de ikke må udelukkes af en evt.<br />
kommende nationalpark. Og da meget af dét erhverv - turisterhvervet især - der forhåbentlig<br />
kommer til at nyde godt af en nationalpark, er koncentreret i byerne, er det også et argument<br />
for at tage byerne med.<br />
Uffe Kjærø, Svendborg:<br />
Det hele skal med<br />
Hvis der overhovedet skal være en mening i at lave en <strong>Nationalpark</strong>, dækkende <strong>Sydfyn</strong>, så<br />
må det naturligvis kræves, at de øer der forventes i, underlagt eller ophøjet til <strong>Nationalpark</strong><br />
også indgår som fulde og hele dele af <strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Det at Thurø indgår, men at Thurø By ikke er med virker kunstigt, det samme med Tåsinge,<br />
hvor det at Troense og Vindeby ikke er en del af <strong>Nationalpark</strong>en, er besynderligt<br />
Endnu værre bliver det med Langeland og Ærø, streger på kryds og tværs og uden rettesnor<br />
gør, at man som turist på Langeland eller Ærø, ender med pendle ud og ind af <strong>Nationalpark</strong>en<br />
10-20 gange på en dag - uden man finder ud baggrunden for, hvorfor grænserne er trukket<br />
så besynderlige som de er!<br />
Ønsker man etablering af en <strong>Nationalpark</strong>, så må det i forhold til borgere, turister, skoleelever<br />
være entydigt, om man opholder sig i <strong>Nationalpark</strong>en eller om man nu, som det er<br />
foreslået, tilfældigvis er kørt ud af parken ifm. et ophold på parkeringsplads for at spise sin<br />
medbragte madpakke og derfor er <strong>Nationalpark</strong>ens bord-og bænkesæt ikke opsat her!<br />
Der findes ingen gode pædagogiske/gennemskuelige begrundelser for, at grænserne er tegnet<br />
som de pt. er i det foreslåede materiale.<br />
Journalist på Langeland:<br />
Bedre sammenhæng<br />
Sørg for en bedre fysisk sammenhæng i nationalparkområdet. Det vil blive opfattet som<br />
uforståeligt, at man fx. på Langeland kører ind og ud og ind og ud af en evt. nationalpark.<br />
B I L A G<br />
67
Bilag 4 indsatsområder<br />
4.1<br />
Indsatsområdets navn:<br />
Udarbejdet og bearbejdet af arbejdsgruppen for ”Iværksætteri og<br />
netværksdannelse”<br />
Anne Mette Wandsøe …………………… amw@langeland.dk<br />
Marianne Krogh …………………………. mk@udviklingsraadet.dk<br />
Jens Engstrøm ……………………………..info@slagter-engstrøm.dk<br />
Flemming Christensen ……………………fl26str@live.dk<br />
Vagn R. Hansen (tovholder)………………. vrh.hansen@gmail.com<br />
Beskrivelse af forslaget –<br />
hvad går det ud på<br />
Med reference til Natonalpark <strong>Sydfyn</strong> (NP) foreslås der etablering af et<br />
”væksthus” med henblik på især iværksætteraktiviteter med nye,<br />
forskelligartede og spændende erhvervsinitiativer inden for området.<br />
For at sikre væksthuset gennemslagskraft over for omverdenen, dvs.<br />
myndigheder, finansielle investorer, pengeinstitutter m.fl. anses det for<br />
hensigtsmæssigt, at væksthusets juridiske konstruktion bliver i form af et<br />
A/S eller Aps og med en egenkapital på min. 3 mio. kr.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Formålet med ”Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>” er primært at yde rådgivning,<br />
assistance og i nogen grad risikovillig kapital og lånegarantier til<br />
iværksættere med henblik på at fremme nye erhvervsaktiviteter inden for det<br />
sydfynske område.<br />
Formålet er endvidere at anvise en konkret plan for at tilføre NPkommunerne<br />
en fornyet og dynamisk erhvervsudvikling. Det er et realistisk<br />
mål ved hjælp af væksthusets virke successiv inden år 2020 at etablere eller<br />
retablere op til 30 erhvervsvirksomheder med tilsammen ca. 150<br />
arbejdspladser.<br />
Etableringen af 30 virksomheder vil samtidig medføre en ikke ubetydelig<br />
meromsætning og -merbeskæftigelse i side- og følgeerhverv.<br />
Hensigten med Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> er at være fødselshjælper inden for<br />
følgende erhvervskategorier: (alle er omfattet)<br />
Vareproduktion.<br />
Detailhandel.<br />
Fiske- og forædlingsindustrien af fisk og andre havprodukter.<br />
Gartneri og jordbrug.<br />
Udvikling og forædling af andre og nye fødevareprodukter.<br />
oplevelsesvirksomheder<br />
Bygge-, anlægs-, entreprenør- og transportvirksomheder.<br />
Salg- og markedsføringsvirksomheder.<br />
Rådgivnings- og anden form for tjenesteydelsesvirksomheder.<br />
68 B I L A G<br />
1
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Etablering af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> bør organisatorisk kunne ske i løbet af<br />
NP-<strong>Sydfyn</strong>s første leveår.<br />
Det realistiske mål på nyttevirkningen af væksthusets etablering og<br />
foretagsomhed er som tidligere nævnt i perioden indtil 2020 at etablere eller<br />
retablering 30 erhvervsvirksomheder, som tilsammen resulterer i oprettelsen<br />
af ca. 150 nye arbejdspladser i området.<br />
En væsentlig barriere er formentlig at skaffe den fornødne interesse og<br />
forståelse for oprettelse af det fælles forum til styrkelse af områdets<br />
iværksætteraktivitet.<br />
En udfordring bliver det endvidere at fremskaffe den fornødne<br />
indskudskapital til oprettelsen af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>.<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Væksthusets organisation<br />
Oprettelsen af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> skal være i regi af NP-<strong>Sydfyn</strong>. Såfremt<br />
der ikke etableres en nationalpark, skal der findes et andet forum.<br />
Oprettelsen af væksthuset skal ske i forståelse med og efter aftale med de<br />
kommuner, der initierer oprettelsen af NP-<strong>Sydfyn</strong>.<br />
Det er væsentligt, at Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>s aktiviteter med fokus på<br />
iværksættere, koordineres med de nuværende erhvervskontorers arbejde og<br />
med Væksthus Syddanmark i Odense.<br />
Væksthusets bestyrelse skal derfor bestå af kommunernes<br />
erhvervschefer/direktører samt tre erfarne personer fra det private<br />
erhvervsliv. Sidstnævnte gerne ressourcestærke pensionister med tidligere<br />
ledererfaring fra det private erhvervsliv og med interesse for sagen.<br />
Til ledelse af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> ansættes en velkvalificeret ”ildsjæl” med<br />
baggrund i og erfaring fra det private erhvervsliv.<br />
NP-sekretariatet stiller vederlagsfrit kontorfaciliteter til rådighed for<br />
væksthusets administration.<br />
Til væksthuset knyttes et ekspertpanel på 8-10 personer, bestående af<br />
frivillige erfarne erhvervsfolk, revisorer og advokater. Gruppen kan i nogen<br />
grad bestå af erfarne og ressourcestærke pensionister med interesse for<br />
erhvervsudviklingen på <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Lederen/direktøren og sekretærassistancen i Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong><br />
oppebærer gagering. Bestyrelse og de øvrige interessenter omkring<br />
væksthuset stiller vederlagsfrit deres erfaring og assistance til rådighed i den<br />
gode sags tjeneste.<br />
B I L A G<br />
2<br />
69
Væksthusets funktion og virke<br />
Alle personer i området, der har en god ide eller et koncept til et<br />
iværksætterprojekt tilbydes i væksthuset at få evalueret deres ideer og<br />
projekter.<br />
Såfremt projektevalueringen udmunder i interesse med tilsagn om støtte fra<br />
væksthuset, vil personen bag projektet kunne indgå i den videre proces med<br />
henblik på som iværksætter at realisere projektet. Væksthusets rolle i den<br />
videre proces kan i store træk omfatte følgende:<br />
At medvirke til fremskaffelse af driftskapital ved forhandling med<br />
pengeinstitutter.<br />
At foretage budgetopstilling og beregne likviditetsbehov.<br />
At yde konsultativ støtte ved virksomhedsetableringen.<br />
At yde løbende mentorstøtte ved f.eks. at indgå som observatør i<br />
ledelse/bestyrelse.<br />
At fremskaffe relevante uddannelsestilbud i samarbejde med relevante<br />
uddannelsesinstitutioner, hvor det er påkrævet.<br />
Væksthuset forhandler aftaler med forekommende finansielle investorer,<br />
banker og sparekasser i området, der ved levedygtige projekter kan bistå<br />
væksthusets klienter/iværksættere med driftslikviditet og i nogen grad<br />
ydelser af risikovillig kapital på lempelige vilkår.<br />
Væksthusets ydelser til iværksættere vil i op til 20 timer være vederlagsfri.<br />
Såfremt der hen over tid fortsat ønskes assistance, vil der kunne aftales<br />
nærmere honorering for ydelserne.<br />
Markedsføring af væksthuset<br />
Information og markedsføring bør foretages af kommunernes<br />
erhvervsafdelinger i koordineret indsats med væksthusadministrationen. Den<br />
centrale funktion (koordinator) må gerne være udfarende i forhold til<br />
etablering af netværker og samarbejder af relevant faglig karakter (fx lokale<br />
fødevarer) på tværs af de fem kommuner.<br />
Nærmere aftaler mellem erhvervsafdelingerne og væksthuset skal fastlægge<br />
den indbyrdes funktions- og rollefordeling.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
Indskudskapitalen i Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> på 3 mio. kr. må som forslag<br />
kunne realiseres ved:<br />
1,5 mio. kr. fra Nordeas puljemidler.<br />
0,6 mio. kr. i indskudskapital fra de involverede kommuner.<br />
Resten søges i Region Syddanmark, samt i fondsmidler.<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med frivillige<br />
aftaler<br />
Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong> er et organ til opnåelse af dynamisk erhvervsudvikling<br />
inden for nationalparkens område.<br />
<strong>Nationalpark</strong>sekretariatet skal danne den ressourcestærke<br />
forhandlingsgruppe, der i forhandlinger med NP-kommunerne baner vejen<br />
for indgåelse af fornuftaftaler med kommunernes erhvervsafdelinger mhp.<br />
implementeringen af Væksthus NP-<strong>Sydfyn</strong>.<br />
70 B I L A G<br />
3
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Nej!<br />
Fordelene er stærkt iøjnefaldende:<br />
Oprettelse af fælles forum for styrkelse af iværksætteraktivitet og<br />
skabelse af nye arbejdspladser i det sydfynske område.<br />
Ved synergieffekt at fremme lysten blandt iværksættere.<br />
At markedsføre NP-området som et dynamisk erhvervsområde.<br />
Ulemper:<br />
Forslagets formål overlapper i nogen grad andre etablerede<br />
netværkssamarbejder i region Syddanmark.<br />
Hvordan påvirker forslaget<br />
områdets naturværdier/<br />
kulturarven (negativt/<br />
positivt)<br />
Virkningen skønnes at være ret så neutral.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Det vil være positivt, såfremt Assens kan være en del af samarbejdet i<br />
forlængelse af nationalparkundersøgelsesarbejdet, som Assens jo deltager i.<br />
B I L A G<br />
4<br />
71
4.2<br />
Indsatsområdets navn: Flere turisttilbud<br />
Kort/billede eller tegning<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Et forslag omkring turisme i det sydfynske/nationalpark. En internetportal<br />
omfattende diverse former for turisme og tilbud. En øget markedsføring,<br />
internet og brochure.<br />
Der er i forvejen en del turisme i området, stor nogle steder. Der er en<br />
”underskov” af forskellige tilbud i området, som er ukendte for mange. Det<br />
kan være f.eks. alternativ overnatning, bed and breakfast, bondegårdsferie,<br />
eller noget helt andet. Det kan være guidede ture, gå, sejle eller fiske. Også<br />
de kulturhistoriske seværdigheder i området. Kort sagt et ekstra tilbud til<br />
gæster i Øhavet.<br />
Det er unødvendigt at opremse alle de forskellige turisttilbud. Det gøres<br />
ganske udmærket af allerede eksisterende turistbureauer, med deres ansatte<br />
og lønnede medarbejdere. Den omtalte underskov er de ting der ikke har<br />
økonomi til egentlig markedsføring.<br />
At forbedre gæsters muligheder for at opleve øhavet.<br />
At beskytte sårbare områder, natur, dyr og planter.<br />
At give de herboende muligheder, for at fortælle, vejlede og måske også<br />
tjene lidt på gæsterne.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Det er muligt at gennemføre forslaget snarest. Det er et spørgsmål om<br />
interesse fra de herboende og evt. Naturturisme I/S.<br />
Uvilje i lokalbefolkningen.<br />
overbevise lokalbefolkningen om, at fordelene vil være større end<br />
ulemperne.<br />
72 B I L A G
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
<br />
Det er til egenbetaling, evt. nationalparken, at gennemføre forslaget.<br />
Dog skulle det være muligt at få tilskud fra LAG (egenbetaling 50%).<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Forslaget kan kun gennemføres med lokal/frivillig interesse.<br />
Forslaget er kun muligt, hvis områdets grænser ændres. Det er nødvendigt,<br />
at have diverse købstæder med. På Langeland og Ærø skal hele området<br />
med. Der kan ikke gennemføres en turistmæssig markedsføring uden at<br />
området bliver ”rundet af”.<br />
En forhåbentlig bedre markedsføring af området - parken. Flere tilbud til<br />
gæster, mere kontakt til de lokale, til fælles fordel.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Fordele kunne være en øget indtjening til lokalsamfundet.<br />
Ulemper: Den store mængde af gæster vil antagelig virke nedslidende og<br />
ødelæggende mange steder. Det kan måske være nødvendigt med direkte<br />
forbud. Iflg. Niras scenarie vil afkastet og turiststrømmen være enorm.<br />
Gæster og turister er udmærket. Der lægges mange penge i området, men<br />
det har også en pris. Det vil kræve en udbygning af infrastrukturen,<br />
opholdssteder, miljøhåndteringen og indkøbsmuligheder. Sundhedssektoren<br />
skal også betænkes. De fleste af gæsterne vil forvente hurtigt adgang til<br />
hospitaler og skadestuer. Dette er ikke muligt fra småøerne og Langeland.<br />
Endelig vil de mange gæster antagelig virke negativt for velhavende<br />
tilflyttere. De kunne tænkes at søge andre steder.<br />
Størstedelen af gæsterne holder ferie i juni, juli og august, ca. 66%. Det vil<br />
antagelig være vanskeligt at ændre feriemønsteret væsentligt. Dog kunne et<br />
udbud af f.eks. wellnes, helse- og ridecentre være en mulighed for at<br />
tiltrække turister udenfor sæsonen.<br />
Selvfølgelig er naturen for hånden og øjet hele året.<br />
Gæsterne lægger mange penge i området. Den kommunale indtjening vil<br />
dog ikke stige væsentligt, da udlejnings-bureauer og feriehusejere beskattes<br />
i hjemkommunen. Der vil dog være et øget antal arbejdspladser i<br />
forbindelse med turistservicering. og deraf følgende skatteindtægter.<br />
B I L A G<br />
73
4.3.1<br />
Indsatsområdets navn: Fremme alternative afgrøder/produkter (1)<br />
Afgræsning<br />
Geder i Jordløse Bakker<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Afgræsning af naturområder i undersøgelsesområdet.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Afgræsning med kreaturer, heste, får eller geder er essentiel for optimal<br />
pleje af flere forskellige naturtyper: Enge, overdrev, moser m.m. Forslaget<br />
beskriver forskellige muligheder for afgræsning af de naturtyper, som har<br />
behov for en sådan pleje.<br />
I undersøgelsesområdet er der 5.460 ha. §3-området af eng, mose, hede,<br />
overdrev og strand eng. Fordelt på 1838 områder, gennemsnits areal<br />
størrelse er ca. 3 ha.,Det vurderes, at ca. 1/3 af områderne plejes med<br />
afgræsning i dag, og det vurderes, at der skal udlægges ca. 2.000 ha. nye<br />
områder med behov for græsning. Indeholdende bl.a. 459 ha. nye<br />
vådområder efter vandplanen, som pt. er i høring. I det efterfølgende vil der<br />
blive beregnet på behov for afgræsning af 6.000 ha. fordelt på 600 områder<br />
og med et græsningstryk på 0,5 dyre enheder pr. ha.<br />
Samlet for området et behov for 3.000 dyreenheder til afgræsning.<br />
Afgræsningen kan foregå med forskellige dyrearter, overvejende vil det<br />
være kvæg enten som kødkvæg/ammekøer med kalve og opdræt, ungdyr fra<br />
malkekvægsbesætninger eller stude. I mindre omfang får, geder og heste.<br />
Nogle kvægracer kan være ude hele året, hvilket vil være oplagt på<br />
overdrevsarealer og græsning i skov. På våde områder – strandenge, enge<br />
og moser - skal dyrene kun afgræsse i sommerperioden maj - oktober.<br />
74 E R H V E R V
Nye driftsformer/metoder kan være aktuelle, dvs. landbrug med<br />
studeproduktion, landbrug med renracede ammekøer/kødkvæg,<br />
samlingscenter for gamle husdyrracer/gen-ressource, landbrug med<br />
malkegeder/malkefår eller kødgeder/får.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan forslaget realiseres.<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Afsætningen af produkterne kan for en del, men ikke realistisk for hele<br />
mængden, ske direkte til forbrugerne som et græsningslaug. Afsætning kan<br />
også udnytte, at produkterne er fra <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong> samt fra dyr, som<br />
bevarer/beskytter naturen.<br />
Formålet er at tilvejebringe mulighed for afgræsning af forskellige<br />
naturtyper på en sådan måde, at tilgroning undgås, samt at plantedække<br />
holdes på et optimalt niveau for at højne den biologiske mangfoldighed.<br />
Det er muligt straks at iværksætte forslaget eller opstarte forslaget. Før det<br />
er helt implementeret, vil der går en årrække, men forslaget kan<br />
gennemføres inden for de første 6 år.<br />
Følgende forhold skal være på plads:<br />
Udpegning af græsningsområder/omfang.<br />
Afklaring omkring økonomien.<br />
Aftale med jordejer og dyreejer.<br />
Hegning af områderne.<br />
Etablering/udvidelse af dyreholdet hos deltagende landmænd.<br />
Etablering af græsningsselskab.<br />
En stor udfordring bliver at finde de dyr som skal afgræsse. Tal på antal dyr<br />
i undersøgelses-området har det ikke været muligt at fremskaffe, men især<br />
af ungdyr fra malkekvægsbedrifter er der et stort antal. Det bliver<br />
nødvendigt at etablere flere besætninger, evt. en mulighed for<br />
malkekvægsbedrifter til at omlægge produktionen til kødkvægbedrifter.<br />
At drive en husdyrbedrift med det sigte at pleje naturområder kræver, at<br />
landmanden har interesse og evner for opgaven. Der kræver en del manuelt<br />
arbejde og opsyn. ,Landbruget i dag er effektiviseret og mekaniseret,<br />
opgaverne løses med hjælp fra traktorer, malkerobotter, computere m.m. At<br />
pleje naturarealer med husdyr kræver stor tålmodighed med dyrene,<br />
manuelt arbejde ved hegns vedligehold, indfangning af dyr m.m. samt et<br />
kompetent dagligt opsyn.<br />
I nationalparkregi kan der etableres et græsningsselskab, som varetager<br />
opgaven med at passe dyrene, når de er på græs. Opgaven kan evt. løftes<br />
ved, at landmændene betaler et beløb pr. dyr for indsatsen.<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
Beregning er fortaget som et estimat, det vil kræve grundig undersøgelse<br />
omkring hele emnet for at få et nøjagtigt tal.<br />
omkostningerne kan deles op i hegning af områderne og betaling for<br />
afgræsning:<br />
Hegning af 6000 ha. fordelt på 600 områder, til en pris på 15 kr./meter =<br />
11.384.200 kr. Levetid 20 år. = 569.209 kr./år<br />
B I L A G<br />
75
Betaling for afgræsning, 1.000 kr./ha. = 6.000.000 kr./år.<br />
Omkostningerne skal dækkes af <strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
Er færdig<br />
<strong>Nationalpark</strong>en skal være koordinator, udpege de områder, som skal<br />
afgræsses, indgå aftaler med ejerne af områderne og ejerne af græsningsdyr.<br />
Betale for hegning og afgræsning.<br />
Aftaler om afgræsning kan alene indgås som frivillige aftaler.<br />
Ingen behov af ændringer af nuværende lovgivning.<br />
Der skal i mange tilfælde søges om tilladelse til afgræsning.<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Der vil alene være store fordele.<br />
Naturen bliver plejet og ny indtægtsgivende produktion til landbruget.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Påvirkningen bliver positiv.<br />
De nuværende områder bliver bedre plejet og der bliver mulighed for at<br />
inddrage flere nye naturområder.<br />
76 B I L A G
1<br />
Indsatsområde: Alternativ afgrøder og produkter (2)<br />
4.2.2<br />
PRODUKTION AF SPISELIGE TANGARTER I DET SYDFYNSKE Ø-HAV<br />
BEGYNDELSEN TIL ET HELT NYT ERHVERV<br />
HVAD ER PROJEKTETS INDHOLD/FORMÅL<br />
Formål<br />
Etablering og udvikling af nye mikrovirksomheder gennem igangsættelse af miljøneutral akvakultur<br />
med marine planter og anlæg til forædling af råvarer<br />
Interessen for tang er stigende i Danmark, men tilgængeligheden er lav på trods af, at mange<br />
tangarter er almindeligt udbredte, nemme at indhøste direkte fra naturen og forholdsvis nemme at<br />
formere og dyrke under kontrollerede forhold i det naturlige havmiljø. Restauranter og<br />
fødevarevirksomheder anvender tørret tang af østasiatisk eller atlantisk oprindelse eller får tilført<br />
frisk dansk tang i meget begrænset og tilfældigt omfang,. Smagsdemonstrationer af tang for den<br />
almindelige forbruger afføder forundring, fascination og stor interesse. Det gælder både den friske<br />
og den tilberedte vare. Også i fødevareindustrien og inden for helsekost og kosmetik er interessen<br />
stor og stigende. Endnu finder dyrkning af tang kun sted ét enkelt sted herhjemme, i begrænset<br />
omfang og til eksport.<br />
Projektet bliver igangsat med henblik på at indsamle, dyrke og forarbejde tang inden for<br />
B I L A G<br />
77
2<br />
nationalparkens område. Virksomheder uden for området vil blive inddraget som samarbejds- og<br />
videnspartnere og som aftagere af råvarer, halvfabrikata og færdigprodukter.<br />
Indhold<br />
Projektet skal<br />
1. planlægge og igangsætte indsamling og dyrkning af tangarter naturligt hjemmehørende i<br />
nationalparkens område. Efter indledende kortlægning af udbredelsen af de mest<br />
interessante arter udvælges tangarter til indsamling. Tangarter til dyrkning udvælges ud fra<br />
en markedsundersøgelse, der viser for hvilke arter, der er afsætningsmuligheder til konsum<br />
og anden form for forædling. Der anvendes veletablerede dyrkningsmetoder, der tilpasses de<br />
stedlige forhold. Dyrkningsområderne udvælges i forhold til vandkvalitet og øvrige<br />
dyrkningsforhold, tilstedeværelsen af egnede samarbejdspartnere, infrastruktur i form af<br />
havne, fiskerianlæg, turismeanlæg mv. Et væsentligt kriterium for udvælgelse vil være, at<br />
projektet skal kunne understøtte og understøttes af andre projekter i lokalområdet.<br />
I projektet opereres med tre områder for indsamling / dyrkning af tang.<br />
2. fremme udvikling og produktion af færdigvarer og halvfabrikata inden for fødevarer,<br />
kosmetik og kosttilskud baseret på tang. Tang kan anvendes i en lang række produkter inden<br />
for fødevarer fra fersk, færdigpakket tang til salg i supermarkeder og hos fiskehandlere,<br />
tørret tang til snacks, tangsalater, tang som tilsætning i ost, øl og andre produkter, tangsherry<br />
og brændevin mv. Ekstrakter af tang anvendes inden for kosmetik og kosttilskud. Tang er<br />
bl.a. kendt for sit høje indhold af omega-3-fedtsyrer, essentielle aminosyrer og mineraler.<br />
Målet er, at de deltagende produktionsvirksomheder i løbet af projektperioden hver udvikler<br />
mindst ét produkt til præsentation ved projektperiodens afslutning.<br />
Det forventes, at projektet ved projektperiodens afslutning præsenterer 3 markante<br />
forarbejdede tangprodukter foruden fersk, frisk indsamlet tang til konsum.<br />
3. gennemføre markedsundersøgelser og udvikle afsætningsnetværk til fersk tang og<br />
tangprodukter til restauranter, fødevarevirksomheder, detailhandelen og videre forædling til<br />
kosmetik mv. Der er etableret kontakt til grossistvirksomheden INCO, som planlægger<br />
forsøgsvis afsætning af vilde planter og tang til detailhandelen, restauranter og fødevarevirksomheder<br />
i løbet af 2010. Desuden er der udtrykt interesse for at aftage tang og tangprodukter<br />
fra firmaet Coastal Research and Management i Kiel, Tebstrup Mejeri, Skarø Is,<br />
Sans og samling, Valsemøllen, Caviart.<br />
Markedsundersøgelsen gennemføres. Kontakten til INCO udvikles, således at fersk,<br />
indsamlet tang fra det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav kan afsættes i løbet af projektperioden.<br />
4. planlægge og udvikle andre lavteknologiske anvendelsesformer for tang, hvor dette kan føre<br />
til øget værdiindhold i andre produkter, f.eks. tang anvendt som gødning ved dyrkning af<br />
specialafgrøder som f.eks. vilde planter til konsum. En anden mulighed er at anvende tang<br />
som tilskudsfoder ved produktion af kød, mælk og mælkeprodukter. Et innovationsprojekt<br />
om anvendelse af vilde planter i fødevareindustrien, der bl.a. omhandler brug af tang som<br />
gødning, er under udvikling og vil blive fremsendt til FødevareErhverv ultimo februar.<br />
Projektet vil kunne supplere nærværende projekt.<br />
78 B I L A G
3<br />
Planlægning og forsøg i lille skala med anvendelse af tang som gødning søges gennemført,<br />
hvis det er muligt inden for den relativ korte projektperiode på mindre end én<br />
dyrkningssæson.<br />
5. igangsætte udvikling af kombinationstilbud inden for turismesektoren, der kombinerer<br />
naturoplevelser i kystområderne og på havet med gastronomiske tilbud, wellness og helse.<br />
Der er stigende interesse for at sammenkæde alle elementerne ”Fra Jord til Bord” i et samlet<br />
koncept, hvor gæsten f.eks. får lejlighed til at opleve den stedlige natur, dyrkning af tang,<br />
indsamling af fisk, muslinger og vilde urter, kokkens arbejde med råvarerne og endelig<br />
indtagelse af måltidet i f.eks. kulturhistorisk interessante omgivelser. I tilknytning kan<br />
udvikles wellness og helsetilbud med anvendelse af tangprodukter. Som eksempel kan<br />
nævnes Sort-Sol konceptet i Vadehavet, der kobler naturoplevelser med gastronomi og<br />
kulturtilbud på bl.a. Schackenborg.<br />
BAGGRUND FOR PROJEKTET<br />
I alle Danmarks øsamfund, og specielt på de 27 småøer med mindre end 1.000 indbyggere, er der<br />
brug for ny og supplerende indtægtsmuligheder til afløsning af nedlukkede fiskerierhverv og<br />
tilbage gang i beskæftigelsesmuligheder i landbrug og flere andre erhverv.<br />
Tang til konsum, er en ressource der indtil nu har været overset som grundlag for nye erhverv i<br />
Danmark, bortset fra gaffeltang (Furcellaria lumbricalis), der under 2. verdenskrig blev indsamlet<br />
nord for Djursland til fremstilling af furcellaran der blev brugt som fortykkelsesmiddel i fødevarer.<br />
Produktion af nori-tang i Kobe. Foto O.H.<br />
Brug af tang til konsum er meget almindelig i SØ Asien men også i lande som Island, Irland,<br />
Skotland og Norge. Det skønnes at kun omkring en fjerdedel af efterspørgslen efter tangprodukter<br />
er dækket.<br />
Der er også i Danmark og Tyskland en voksende interesse for ”havgrøntsager”, bl.a. på grund af<br />
deres indhold af vigtige mineraler, mikronæringsstoffer og sunde fedtsyrer.<br />
I dag kan man købe tørret tang til konsum i specialbutikker hovedsagelig importeret fra SØ Asien.<br />
Flere af disse dyre tangprodukter kunne lige så godt være fremstillet i Danmark, hvor vi har de<br />
samme eller tæt beslægtede tangarter.<br />
B I L A G<br />
79
4<br />
Der er omkring 500 arter af makroalger/tang i danske farvande og en lang række af dem er meget<br />
velegnede til konsum eller som råstof og tilsætning i fødevarer, kosmetik, medicin, foder, gødning<br />
m.m. Tang bruges globalt i fremstilling af mere end 2.000 forskellige produkter og efterspørgslen er<br />
voksende.<br />
En øget brug af tang i konsum vil være med til at modvirke væksten af kostbetingede<br />
livstilssygdomme og der er i øjeblikket forsøg på at få danske fiskehandlere til at tage tang med i<br />
salgssortimentet gennem kontakt med deres brancheforening.<br />
Der er i dag kun en enkel mindre produktion i Danmark. Vi har aftale med grossist kæden INCO.<br />
om at prøve sælge danske tang arter til resturanger, fra det kommende forår.<br />
Der er forskellige kendte teknikker til fremstilling af såliner med udvalgte tangarter som kan<br />
splejses ind i sættetove udsat i havet.<br />
Det er gennemprøvede teknikker som anvendes i Canada, Skotland, Irland og Tyskland, og som i<br />
forbindelse med gennemførelsen af Nordic Seaweed Project er blevet anvendt på Færøerne.<br />
Lokal produktion af såliner og høst af konsumtang som f. eks rødalgen søl (Palmaria palmata) og<br />
sukkertang (Laminaria sp.) kan etableres næsten over alt undtagen det indre af Østersøen. Andre<br />
arter som f.eks. søsalat (Ulva lactuata) kan produceres på Bornholm og Christiansø.<br />
Kommerciel dyrkning af sukkertang (Laminaria sacharina) finder sted i Kilerbugten og ved<br />
Helgoland. Tangens renhed overholder de samme krav som stilles til drikkevand. Tang produceret<br />
lokalt, som specielt konsumprodukt vil kunne give den største indkomst per kg for avleren. 100 g<br />
tørret søl sælges i danske butikker for 68 – 160 kr. Det svarer til ca. 68 kr/ kg vådvægt.<br />
Små pakninger med udvalgte tangarter er velegnet som lokal salgsartikel til turister hvor de i den<br />
rette emballage vil kunne opnå en endnu højere pris.<br />
Søl, søsalat og blæretang repræsenterer tre hovedgrupper af makroalger: Rødalger, grønalger og<br />
brunalger. Foto: O.H.<br />
80 B I L A G
5<br />
Søl i forskellige pakninger. Foto O.H.<br />
Fremstilling af tangsherry i Kiel. Foto O.H.<br />
Sukkertang og et udvalg af alkohol -og kosmetikprodukter fremstillet i Kiel af sukkertang dyrket i Kilerbugten. Tangsherry sælges for 250<br />
kr/ liter i Tyskland.(Producenten får 82 kr + moms) Sukkertang indeholder bl.a. 6 – 11% protein, C vitamin 13-18 PPM, calcium, jod,<br />
jern, magnesium, mangan, antivirale og antibakterielle stoffer, mikronæringsstoffer og 61% kulhydrat.. Foto: O.H.<br />
Søl – en af de mest velsmagende ”havgrøntsager”. Den<br />
indeholder b.l.a. 12-21% protein og vitamin C, B1, B2, B3, B6,<br />
B12, E. Den spises frisk, tørret eller kogt. Foto: O.H.<br />
Sukkkertang bruges til konsum og til produktion<br />
af alginat der er et fortykkelses-middel i<br />
fødevarer. Tang som råvare til<br />
alkoholfremstilling og til kosmetikindustrien er<br />
også en indtægtsmulighed. 500 g sukkertang er<br />
nok til at fremstille 1 liter tangsherry med 15%<br />
alkoholindhold (Fremstilles hos CRM i Kiel på<br />
B I L A G<br />
81
6<br />
grundlag af tang dyrket i Kilerbugten. Salgsprisen i butikkerne er omkring 250 kr. / liter).<br />
Tangsherry vil kunne fremstilles med det samme udstyr som anvendes på de danske småøer til<br />
fremstilling af æblevin. Sukkertang indeholder omkring 61% kulhydrater. Sukker tang er naturligt<br />
fore kommende i det sydfynske ø hav, vi har indsamlet sukker tang til forsøg. For at få en komerciel<br />
produktion, skal tangen dyrkes det er det vi vil iværksætte.<br />
Prisen på uforarbejdet tørret sukkertang er i Europa omkring 2.000 US$ dvs. ca. 1.000 kr./ton våd<br />
vægt, men som konsum koster den ca 40 kr/ 150 g i danske butikker. Gaffeltang er en rødalge som<br />
er meget efterspurgt på grund af dens indhold af fucellaran som er et agar-lignende stof. Den er<br />
udbredt fra Nordsøen til Ålandshavet og gror på Rønne Banke. Gaffeltang høstes kommercielt i<br />
Rigabugten og mellem Hiiumaa og Saarama i Estland. Den ville måske kunne dyrkes på liner, men<br />
der vil være problemer med begroning af andre algearter på grund af dens langsomme vækst.<br />
Vingetang. Indhold: Protein: 9-20% fedt: 1-2%, kulhydrat:<br />
46-51%, C vitamin: 100-500 PPM, Karotin: 4-5 PPM,<br />
Vitamin B2, B3, B12, Kalcium, jod, jern, mangnesium,<br />
mangan, mikronæringsstoffer og antibakterielle og antivirale<br />
stoffer. Foto: O.H.<br />
Vingetang (Alaria esculenta) er en meget<br />
eftertragtet tangart. Handelsprisen er pt.<br />
omkring 35.000 kr / ton tørret tang i Europa,<br />
Vi vil som en mindre produktion prøve dyrke<br />
vinge tang i det sydfunske ø-hav.<br />
Sporer og levende eksemplarer af vingetang<br />
vil let kunne hentes i Sydnorge til dyrkningsforsøg<br />
ved Anholt. Der er ikke tidligere<br />
foretaget forsøg med dette.<br />
Nogle tangarter kan måske dyrkes uden for deres naturlige udbredelsesområde selv om de måske<br />
ikke kan formere sig på dyrkningsstedet. Projektet vil vise om det er muligt.<br />
Et lille udvalg af de mere end 2.000 forskellige produkter der er baseret på tang. Foto: O.H.<br />
82 B I L A G
7<br />
Tangprodukter vil kunne tilføje de lokale fødevarenetværk og regionale madkulturer nogle helt nye<br />
og interessante produkter der både kan certificeres som økologiske og fremstillet på en bæredygtig<br />
måde. Produktion af tang er desuden med til at bringe udledte næringsstoffer fra havbrug og<br />
landbrug tilbage på land. Områder med tangliner vil i modsætning til fiskegarn og ruser have en<br />
positiv virkning for havmiljøet. Tangplanterne skaber nye biotoper som virker tiltrækkende for fisk,<br />
krebsdyr, snegle og muslinger.<br />
FREMGANGSMÅDE VED DYRKNING<br />
Dyrkningsmetoden varierer lidt fra art til art. Den følgende beskrivelse gælder vingetang og<br />
sukkertang.<br />
1. Fine eksemplarer med begyndende sporeproduktion udsøges i havet og bringes på land<br />
(Modenhed kan ses ved hjælp af farven i bladkanterne på sukkertangen og på de mørke pletter på<br />
sporebærende blade på vingetangens stilk).<br />
2. Sporeproducerende tangstykker tørres en nat på avispapir.<br />
3. De tørrede tangstykker kommes i filtreret havvand og hældes i kar med opvundne såliner af<br />
sejlgarn.<br />
4. Sporerne svømmer rundt ved hjælp af to små haler, hvorefter de sætter sig på linerne og udvikles<br />
til mikroskopiske ”han og hunplanter”. Hver spore har et lysfølsomt ”øje i panden”.<br />
5. Hunplanternes æg befrugtes af hanplanterne og den egentlige tangplante (sporofyt) vokser ud.<br />
Med mellemrum skiftes vandet i karrene og næringssalte tilføres. Rummet skal kunne reguleres<br />
med hensyn til lys og temperatur.<br />
6. Efter ca 3 måneder er sporofytterne omkring 3 mm lange og linerne kan klippes op og splejses<br />
ind i sættetove i havet på det endelige produktionssted.<br />
7. Liner med tang til konsum kan opsættes mellem bundgarnspæle tæt ved kysten eller som<br />
sættetove med bøjer. De kan høstes fra jolle eller motorbåd eller evt. med waders.<br />
8. Tangen i større mængder kan de lettest røgtes med en jolle med hydraulisk garnophal.<br />
9. Når tangen er høstet, skal den skylles og hænges til tørre. Nogle opkøbere foretrækker tangen<br />
frosset af hensyn til nyttige enzymer.<br />
10. Tørret tang skal herefter skæres til og emballeres evt. m. vakuumpakker.<br />
1.<br />
.<br />
B I L A G<br />
83
8<br />
Fra dyrkningsforsøg med vingetang på Færøerne. Foto: O.H.<br />
Fra dyrkningsforsøgene på Færøerne. Rum til udvikling af sporofytter og kar med roterende såliner til sukkertang hos Costal Research<br />
and Management (CRM) i Kiel. Foto. O.H.<br />
84 B I L A G
9<br />
Vingetang på dyrkningstov på Færøerne. Foto: O.H.<br />
AFSÆTNING OG VIDEREFØRELSE AF PROJEKTET<br />
Søl og søsalat tænkes udelukkende afsat til konsum da det giver den bedste pris. Sukkertangen og<br />
eventuelt vingetang skal afsættes til konsum, til kosmetik, til tangsherry, og til foder og specialgødning.<br />
Igangværende forsøg i Foulum tyder på at tangekstrakt fra brunalger vil blive en vigtig del af<br />
fremtidens svinefoder idet tangens indhold af antibakterielle og antivirale stoffer ser ud til sammen<br />
med aluvera at kunne erstatte de nuværende former for antibiotika uden at der skabes resistens.<br />
Der arbejdes også på at bruge tangmel i fiskefoder til opdræt af spisefisk. Prisen på fiskemel er<br />
fordoblet i løbet af de sidste par år.<br />
Der er i forvejen en afsætningsmulighed og aftaler med aftagere for rå sukkertang vingetang og søl<br />
på det europæiske og amerikanske marked, men den største indkomstskabende virkning af<br />
tangprojektet vil i første omgang være ved lokal produktion af færdige produkter. Hvis første del af<br />
projektet lykkes kan næste fase bestå i oprettelse af ekstraktionsanlæg hvor brunalger presses og<br />
udtrækket filtreres hvorefter det kan bruges til kosmetik og konsumindustri – måske i nyoprettede<br />
ø-baserede virksomheder.<br />
Ekstraktionsanlæg til udtræk og alkoholproduktion fra sukkertang kan etableres i samarbejde med<br />
CRM i Kiel.<br />
B I L A G<br />
85
10<br />
Et dansk firma bruger tang til fremstilling af kunstig kaviar under handelsnavnet caviart Tangmel af formalede brunalger til gødning og<br />
foder. Foto: O.H.<br />
PROJEKTETS FREMGANGSMÅDE<br />
1) Kortlægning af kommercielle tangarters udbredelse i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav. Hvilke arter der<br />
kan dyrkes i de enkelte lolkalområder afh. af saltholdighed vanddybte m.m.<br />
2) Uddybende markedsanalyse, afsætningsmuligheder, besøg hos aftagere.<br />
(F.eks. Irish Seaweed Centre, O’Well (kosmetik) I Kiel).<br />
3) Igangsættelse af dyrkningsforsøg. Udstyret og erfaringer, fra den tidligere produktion af<br />
linemuslinger er inddraget i den praktiske indplimentering, og iI første omgang med såliner<br />
fremstillet hos CRM i Kiel.<br />
4) Udvælgelse af de bedst egnede lokaliteter til tangproduktion.<br />
(Bundforhold, saltholdighed, vandudskiftning og eventuel belastning af uønskede stoffer)<br />
5) Etablering af pilotprojekter med produktion af såliner med tangplanter til udsætning.<br />
(Her vil nye producenter blive undervist i fremgangsmåde med tangdyrkning, høst<br />
forarbejdning og produktforædling.<br />
6) Etablering af sættetove med tang til råvareproduktion.<br />
7) Høst af tang - tidspunkt afh. af art. (3 md - 12 md).<br />
8) Analyse af tangens indhold af fordøjelige proteiner, Vitaminer m.m.<br />
på Foulum Forsøgscenter eller CRM i Kiel.<br />
9) Markedsføring af de nye produkter. Artikler, posters, messedeltagelse.<br />
10) Udarbejdelse af et illustreret undervisningsmateriale vedrørende fremstilling af såliner<br />
og sættetove, høst og forarbejdning.<br />
11) Udarbejdelse af <strong>rapport</strong>er vedrørende produktion og afsætning.<br />
12) oplysningsvirksomhed gennem foredrag og udstillinger på danske småøer.<br />
13) Eventuel udvidelse af dyrkningsfelter.<br />
LOGISTIK OG MEDFINANCIERING<br />
Bundforhold og vegetation kan beskrives med undervandsfoto og video. Projektet råder over<br />
fotografisk udstyr, GPS-udstyr, net til tanghøst, undervandskamera, vandkikkerter, waders, 4 sæt<br />
dykkerudstyr, 8 luftflasker og kompressor.<br />
Projektet råder pt. over ét stk. gummibåd m. 30 Hk påhængsmotorer og ét stk. MOB motorbåd m 60<br />
Hk., to fiskerjoller og en 31 fods båd.<br />
Desuden er der opnået tilladelse fra farvands direktoratet til dyrknings i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
86 B I L A G
11<br />
Costal Research and Management i Kiel producere de første såliner indtil lokale anlæg er etableret.<br />
Der vil blive søgt om medfinansering i Småøernes lag. og Bornholms Lag. Resten vil være<br />
deltagerner medfinancering.<br />
HVEM SKAL GENNEMFØRE DET<br />
Projektet gennemføres i et samarbejde mellem lokale aktører og eksterne konsulenter.<br />
Kai Winter småøernes fødevarenetværk er projektleder og står for koordinering, information og<br />
<strong>rapport</strong>ering. Deltager fra småøernes fødevarenetværk er et sankenetværk som også arbejder med<br />
kulinarisk oplevelses turisme.<br />
Andre samarbejdspartnere er:<br />
Kulinarisk <strong>Sydfyn</strong><br />
Biosynergy A/S<br />
Is fra Skarø<br />
Claus Holm, Sans og Samling<br />
Mads Anker van Deurs, <strong>Sydfyn</strong>s Linemuslinger<br />
Ekstern konsulent, antropolog ole Hertz, tidl. Projektleder på ”Nordic Seeweed Project” deltager<br />
som sagkyndig på dyrkning og høst af tang.<br />
Ekstern konsulent, kultursociolog Søren Espersen, Kulturlandskab.dk og konsulent for Meyers<br />
ApS, Vin & Sprit Bolaget m.fl., deltager som konsulent i indsamling og anvendelse af alger og<br />
vilde urter, samt markedsføring.<br />
ole G. Mouritsen, Professor, dr. Scient., Syddansk Universitet, bidrager med viden om anvendelse<br />
af tang globalt set og med viden om indholdsstofferne i de forskellige tangarter.<br />
Herudover vil DTU-Aqua og Center for Coastal Research Management, Kiel, blive inddraget i<br />
projektet.<br />
HVOR SKAL DET GENNEMFØRES<br />
Projektet gennemføres inden for grænserne af undersøgelsesområdet for en evt. nationalpark. De<br />
enkelte lokaliteter udvælges i forhold til de lokale samarbejdspartnere, udbredelse af lokale tangarter,<br />
dyrknings- og vækstforhold, tilstedeværelsen af tilgængelig infrastruktur samt mulighederne<br />
for at kombinere med andre egnede projekter.<br />
HVORNÅR KAN DET GENNEMFØRES (START OG SLUTDATO).<br />
Projektet kan starte 1. juni under forudsætning af, at midlerne er bevilget senest 1. maj. Løber i 3<br />
år. Men med synlige resultater efter første sommer.<br />
HVORDAN er projektet relevant for en sydfynsk nationalpark (se nationalparkloven)<br />
Projektet vil støtte en erhvervsudvikling i nationalparksområdet, der både respekterer<br />
beskyttelsesinteresser, er bæredygtig og er til gavn for lokalsamfundet. Indsamling og dyrkning af<br />
tang kan ske bæredygtigt. Herved fjernes næringsstoffer fra havmiljøet. Tilsvarende gør sig<br />
gældende ved produktion af fisk, der udelukkende spiser lokalt voksende eller producerede alger.<br />
B I L A G<br />
87
12<br />
Projektets aktiviteter vil medvirke til at bevare de lokale kulturmiljøer og traditionelle erhverv som<br />
levende miljøer og erhverv.<br />
Kobling til turisterhvervet med naturoplevelser, gastronomi, wellness og helse vil fremme<br />
befolkningens helhedssyn på naturen i nationalparken. Befolkningens interesse i nationalparken vil<br />
øges, når det blive synliggjort, at en nationalpark også kan medføre værditilvækst i området uden at<br />
det kommer i konflikt med beskyttelsesinteresser. Dette er en forudsætning for på længere sigt at<br />
udvikle nationalparkens værdier.<br />
Tangprojektet vil - sammen med projektet ”Vilde planter til det danske fødevaremarked” kunne<br />
indgå i den kommende nationalparkplan som eksempler på, hvordan erhvervsudvikling kan forenes<br />
med beskyttelse af landskabelige og naturmæssige værdier.<br />
88 B I L A G
4.3.3<br />
Indsatsområdets navn: Fremme alternative afgrøder og produkter (3)<br />
Horticultur<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Dyrkning af specialafgrøder som grønsager, busk- og træ-frugt.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Formålet er at skabe større diversitet i landbruget og naturen og at tiltrække<br />
og fastholde beboere inde for vidensområdet som ofte har interesse for at bo<br />
naturskønt og have deltids- eller ægtefælle-brug. Det er en måde at få viden<br />
ind i fødevareproduktionen.<br />
Forbedre og differenciere indtjeningsgrundlag i jordbruget.<br />
Skabe afgrøder og produkter, som kan sætte vores område på landkortet.<br />
Der er både et- og fler-årige afgrøder, så igangsætningen vil være lidt<br />
etapevis. Der er ligeledes forskel på at etablerer flerårige planter og høste på<br />
disse som ofte tager nogle år at etablerer sig.<br />
Udfordringen er de høje etableringsomkostninger og den lange tilvæksttid<br />
for en del afgrøder. Tilskuds muligheder vil hjælpe, ellers vil det oftest<br />
blive personer med anden indtægt, som har mulighed for det.<br />
B I L A G<br />
89
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Fokus på mulighederne af specialafgrøder.<br />
Afsætningsnetværk eller liggende, også bedre afsætning til turister.<br />
Etablerings tilskud.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Det vil ca. koste 100.000 - 200.000 kr. pr. ha. At etablere de dyreste specialafgrøder<br />
som træafgrøder. Og 30.000 - 50.000 for andre specialafgrøder.<br />
Det er vanskeligt at skaffe anden til skud til tilplantning, derfor vil det være<br />
svært at matche andre tilskudsmidler. og behovet for etableringsstøtte er<br />
højere. Vurderingen er, at der skal en tilskudsprocent på min. 40for rigtigt at<br />
trække produktionen i gang, resten vil være privat investering.<br />
Det skal en vis portion engagement og vovemod til at gå i gang med<br />
specialafgrøder, så det kan kun ske af egen fri vilje.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Nej der er ikke behov for regelændringer. Men er det inden for<br />
kystbeskyttelseslinien, skal der søges om tilladelse, som dog er en<br />
formssag.<br />
Der lever til eksempel 100 gange flere insekter i en frugt plantage<br />
end i en kornmark. Der er altså meget større biodiversitet.<br />
Permakulturer har mindre udvaskning af næringsstoffer og større<br />
humus opbygning.<br />
Hektarudbyttet i kroner er højt, så det giver mere livsgrundlag i<br />
yderområderne.<br />
Der følger ofte sideerhverv med specialafgrøder enten som<br />
forædlede produkter eller lokalt salg.<br />
Specialafgrøder giver flere inddelinger i mindre stykker af<br />
landskabet. Det er godt for dyrene og øjet.<br />
Det kulturlandskab, som var fra før 50 år siden, gav mere<br />
livsgrundlag for mange arter af vild natur, grundet den store<br />
diversitet sammen med en høj intensitet.<br />
Specialafgrøder er interessante for besøgende, både tilflyttere og<br />
turister.<br />
Se tidligere box.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
90 B I L A G
4.3.4<br />
Indsatsområdets navn: Fremme alternative afgrøder og produkter (4)<br />
Plantemedicin<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Anvende vilde og dyrkede afgrøder ud fra deres sundheds- og medicinske<br />
egenskaber.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Formålet er at udnytte mangfoldigheden i naturen, primært de sekundære<br />
stoffer i planter til vores humane og veterinære sundhed og helbredelse.<br />
Der kan være en synergi i at skabe et cluster på området fordi der både er en<br />
del seriøse aktører på området og et klima, som er attraktivt til dyrkningen<br />
Eksempler fra området er hyben, som har været anvendt gennem en del år<br />
og har opnået et stort internationalt marked og god dokumentation for<br />
virkning.<br />
Andre aktører i området er Planteressourceforeningen på Langeland og<br />
Biosynergy A/S, som har arbejdet med veterinærmedicin til erstatning for<br />
antibiotika i vores husdyrbrug. Der er flere udviklinger men den mest<br />
betydnings fulde pt. er Artemisia mod coccidiose i fjerkræbruget, som er<br />
inde i et 3 årigt forsknings projekt til 14 mill. kr.<br />
Desuden er der humane plante ekstrakter, som er ved at blive dokumenteret<br />
blandt andet mod paradentose. Samt is til sundhedssektoren. Andre arbejder<br />
bla. med tang mod diarre hos smågrise og slankemidler til mennesker.<br />
B I L A G<br />
91
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Da tingene allerede er i gang hos forskellige aktører, er det et spørgsmål om<br />
at fremme væksten og samarbejdet yderligere så området kan blive partnere<br />
i nye projekter som f.eks et intereq projekt om tang, dyrkning og<br />
anvendelse.<br />
Da området er meget videnstungt, er de største problemer finansering og<br />
risikovillig kapital i opstartsperioden. Der ud over vil en form for forum til<br />
at samle og styrke aktiviteterne være ønskeligt.<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
Penge vil være den største positive effekt på udvikling inden for området.<br />
Det vil dreje sig om projektmidler, som bliver givet til individuelle<br />
projekter efter ansøgning. og pengene vil blive brugt til enten<br />
pilotprojekter, som kan være svære at skaffe penge til, eller som<br />
medinansering til andre fonds- og private midler.<br />
Erfaringen er at hvis man bevilligerer 1 mill. skaffer man yderligere 3 mill.<br />
Altså en ca. 25% medfinancering vil kunne tiltrække en god udviklings<br />
financering til området.<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Forretningspotentialet vil være meget varierende alt efter den viden, som<br />
bliver puttet ind i produktet. På den ene side vil det være en enkeltmands<br />
virksomhed, som kan leve i området af at sælge enkle produkter som te eller<br />
krydderurter. Til dokumenterede produkter som Artemisia mod coccidiose<br />
som er et marked på 234 mill. euro per år i dag uden andre alternativer.<br />
Der skal være nogle udviklere som findes, de skal bruge deres viden<br />
netværk tid og penge til i gangsætning. Andre kan så dyrke på kontrakt, det<br />
er jo selvklart helt friviligt.<br />
Nej der er ingen behov for nogen lov ændringer.<br />
De samfundsmæssige fordele kan være betydelige. Hvis det f.eks. lykkes at<br />
udfase noget af den antibiotika, som anvendes i husdyrbruget, vil<br />
bivirkningen med resistente bakterier blive væsentlig reduceret. Der vil<br />
også være store fordele, hvis helbredelse eller lindring kan optimeres.<br />
For naturen vil specialafgrøder give støre biodiversitet. Der er ingen<br />
herbisider godkendt til den slags produktion, så det giver mening at dyrke<br />
økologisk. Kulturlandskabet vil blive styrket i det udseende, der var<br />
tidligere med varieret landskab og liv på landet. Det vil være en attraktion<br />
og historie i sig selv for turisterne.<br />
Ulemper:ingen<br />
92 B I L A G
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
For naturen vil specialafgrøder give støre biodiversitet. Der er ingen<br />
herbisider godkendt til den slags produktion, så det giver mening at dyrke<br />
økologisk. Kultur landskabet vil blive styrket i det udseende som der var<br />
tidligere med varieret landskab, og liv på landet.<br />
Det vil være en attraktion og historie i sig selv for turisterne.<br />
Forarbejdningen vil kunne etableres i tiloversblevne landbrugsbygninger.<br />
B I L A G<br />
93
4.3.5<br />
Indsatsområdets navn: Fremme alternative afgrøder og produkter (5)<br />
Skovrejsning på ikke brofaste øer undtaget Ærø<br />
Kort/billede eller tegning<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Forslaget går ud på at rejse skov på de mindre ikke brofaste øer undtaget<br />
Ærø. Skovrejsningen kan være privat eller statslig.<br />
Skovrejsningen vil give nogle nye erhvervsmuligheder.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Formålet er at genskabe noget af den skov som øerne oprindeligt var<br />
dækket af. Gøre øerne mere selvforsynede med energi, beskytte grundvand<br />
og give flere muligheder for oplevelser til lokale og turister.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Forsalget kan realiseres ganske hurtigt, det vil kræve en ændring af<br />
kommuneplanerne, da øerne er udlagt som negativområde for skovrejsning.<br />
I nogle tilfælde vil det kræve dispensation fra standbeskyttelseslinien.<br />
Fra at tilladelserne er givet, vil det være muligt at starte først kommende<br />
efterår eller forår. Skovrejsning vil kunne foretages i uafhængige etaper, der<br />
med tiden vil overgå til pleje og derefter egentlig skovdrift.<br />
Der skal findes lodsejere der vil lave skovrejsningen i eget regi eller vil<br />
sælge jord til staten.<br />
94 B I L A G
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
En nationalpark kan hjælpe med at få de fornødne tilladelser/dispensationer.<br />
Det vil stort set være umuligt for enkeltpersoner.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Hvis det bliver statslig skovrejsning vil der ikke være direkte udgifter for<br />
lokalsamfundet. Hvis det er privat skovrejsning, er der tilskudsordninger der<br />
i dag muliggør tilplantning og vedligehold de 3 første år. Der er ligeledes<br />
muligheder for ha tilskud i 20 år efter tilplantning på niveau med<br />
landbrugsstøtten. Efter 20 år skulle skoven gerne begynde at give indtægter.<br />
Forslaget kan kun gennemføres af frivillighedens vej. Det første der skal<br />
gøres, er at få områder på øerne ind i positivområde for skovrejsning. Det<br />
vil kræve en bearbejdning af kommunerne. Når områderne er lagt i<br />
positivområde, så er det op til den enkelte lodsejer at tage initiativer.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at<br />
forslaget kan<br />
gennemføres Hvilke<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Der skal ikke ændres regler og love. De eksisterende love giver mulighed<br />
for dispensation<br />
Fordele vil være mange. Indtjeningsmuligheder, øget selvforsyning med<br />
energi, CO2 binding, mindre udvaskning af kvælstof, bedre klima, læ,<br />
rigere natur, øgede muligheder for friluftsliv, beskyttelse af grundvand, nye<br />
produkter og bedre jagt.<br />
De negative vil være. Mindre landbrugsareal og mindre havudsigt<br />
Naturværdierne påvirkes ved at flora og fauna bliver beriget, da der kun<br />
skal bruges landbrugsjord til skovrejsningen. Skovrejsning vil kunne styrke<br />
de nuværende naturtyper.<br />
Kulturarven vil kunne styrkes ved at vise, hvordan øerne oprindeligt har set<br />
ud. Eventuelle kulturspor ligger bedre beskyttet under skov end under<br />
landbrugsjord i omdrift.<br />
Alternative afgrøder i skov:<br />
Birkesaft fra birketræer. Trøffeldyrkning i egeskov. Frø og nødder fra<br />
isolerede frøkilder. Pil og ask, diverse udtræk af bark til helsekost og<br />
medicin. Dyrkning af ramsløg i skovbunden til fødevarer og kosttilskud.<br />
B I L A G<br />
95
4.4<br />
Indsatsområdets navn: Videncenter for vandveje til transport<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Videncenter for vandveje til transport<br />
Vi betragter <strong>Nationalpark</strong>en som en positiv ramme for et samarbejde<br />
mellem flere kommuner.<br />
I <strong>Sydfyn</strong>sområdet er der både historisk og nutidig viden om alle former for<br />
sejlads og skibs- og bådebygning. Ved at indsamle og organisere denne<br />
viden ser vi en mulighed for udvikling af et videncenter, som kan danne<br />
afsæt for mange aktiviteter.<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Forskning i ny energivenlig vandtransport mellem øerne<br />
Forskning i udvikling af fremtidens søfart<br />
Turist-tilbud med en kombination af oplevelse og læring - i et<br />
højskolescenarie<br />
Turisttilbud med udgangspunkt i den historiske søfart<br />
Levendegørelse af marinarkæologiske scenarier<br />
Vandvejene indgår i pakketilbud til familier, pensionister, firmaer,<br />
skoler m.fl.<br />
Samarbejde med skoler og uddannelsesinstitutioner om<br />
undervisningsmoduler i læseplanen<br />
Det er vigtigt, at alle eksisterende aktører inddrages. Deres aktiviteter skal<br />
ikke ændres eller flyttes. Et videncenter skal være en samlende enhed, som<br />
forbinder viden og tilbud og faciliterer synergi og ny udvikling. oplevelser<br />
og aktiviteter skal være fordelt over hele nationalparkens område.<br />
96 B I L A G
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Det er vigtigt for et område som <strong>Sydfyn</strong> at kunne tiltrække nye<br />
virksomheder med højtuddannede medarbejdere. Specielt når<br />
globaliseringen efterhånden fjerner det meste af det traditionelle<br />
erhvervsliv. Ved at få tilført nye innovative virksomheder får man samtidigt<br />
en ny gruppe mennesker som området kan få glæde af mht. købere/lejere af<br />
beboelser, brugere af skoler mm.<br />
Det er en ”uendelig” proces som principielt kan gennemføres både med<br />
eller uden en <strong>Nationalpark</strong>.<br />
Den eksisterende viden i området er i dag fordelt på mange mindre aktører -<br />
både private og offentlige. En af de potentielle barrierer bliver at samle<br />
disse mange aktører bag et fælles projekt. Der er næppe nogen tvivl om, at<br />
hvis det skal ske, må kommunerne i området spille en aktiv rolle, hvorfor<br />
det bliver en central udfordring at samle bred politisk opbakning bag<br />
forslaget.<br />
En generel positiv erhvervspolitik fra kommunernes side.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
opstart af en arbejdsplads vil nok ligge i niveauet 3-5 millioner kr./stk.<br />
Regionerne støtter innovative nystartede virksomheder igennem forskellige<br />
vækstfonde.<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Der vil umiddelbart kun være positive.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Et næsten identisk projekt findes her www.maritimepotentialer.dk<br />
w<br />
B I L A G<br />
97
4.5<br />
Indsatsområdets navn: Fremme bosætning og infrastruktur<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
At fremme bosætning i yderområder af ”fjernarbejdere”, pendlere og<br />
mennesker der er pensioneret ved at:<br />
Forbedre bredbåndsforbindelse<br />
Ombygge nedlagte offentlige bygninger og større gårde til<br />
almennyttige boliger eller plejehjem.<br />
At kreere en mere dynamisk økonomi<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad er udfordringerne<br />
Lange afstande til servicecentre, hospitaler, skoler. Dårlig lokal service,<br />
dårlig bus forbindelse.<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Der er mere prestige i at bo i en <strong>Nationalpark</strong>.<br />
Med de nuværende tendenser angående offentlig service kan der ikke gøres<br />
ret meget for at overkomme disse barrierer.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget Kan I<br />
give et overslag<br />
Hvem skal betale<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
Kan forslaget<br />
gennemføres med<br />
frivillige aftaler<br />
Politikerne.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Bosætning er også meget afhængig af lokal beskæftigelse, som er<br />
omhandlet andre steder i <strong>rapport</strong>en.<br />
98 B I L A G
Indsatsområdets navn: Fra Ø til Ø - Havn til Havn<br />
4.6<br />
Rutenet: Som et oplæg foreslår vi et rutenet, hvor det centrale mødested er Drejø Havn. Det<br />
foreslås i den forbindelse, at den hurtige passagerfærge, som man arbejder med som en<br />
mulighed for trafikbetjening af ruten Ærøskøbing/Svendborg også anløber Drejø. Men hvorvidt<br />
denne rute udformes på denne måde er udelukkende op til Kommunalbestyrelsen på Ærø/Ærøs<br />
befolkning, men et sådant anløb kunne være med til at give ruten et større kundeunderlag. For<br />
de fastboende på Drejø vil det betyde en transporttid til Svendborg på ca. 20 min. mod 75<br />
min. i dag. Samtidig vil det betyde en helt anden trafikbetjening, idet der vil være afgange<br />
hver time.<br />
Øhop forbindelser med daglige afgange og på de fleste ruter/anløbssteder 2 anløb pr. dag. For<br />
at gøre det enkelt planlægges der i maj – sept. på sejlads hver dag, således at gæsterne ikke<br />
skal tænke på hvilken ugedag det er.<br />
Rute A:<br />
Rute B:<br />
Rute C:<br />
Rute D:<br />
Rute E:<br />
Rute F:<br />
Svendborg, Grasten, Vemmenæs, Rudkøbing, Strynø, Birkholm,<br />
Skovballe, Hjortø, Drejø, og retur.<br />
Fåborg, Bjørnø, Dyreborg, Korshavn, Fjellebroen, Skarø, Drejø og retur.<br />
Marstal, Birkholm, Drejø og retur<br />
Marstal, Ristinge, Strynø, Rudkøbing og retur (Samme båd som rute C).<br />
Lundeborg, Lohals, Omø, Agersø, Skælskør og retur (1 gang daglig).<br />
Muligvis forlænget fra Lundeborg til Dageløkke og Svendborg<br />
Falsled, Helnæs<br />
De faste forbindelser kan suppleres med taxa-både fra baser på Drejø, Fåborg og Svendborg.<br />
Disse både vil også kunne supplere ved øget trafikpres og speciel arrangementer.<br />
B I L A G<br />
99
Fra ø til ø - øhop forbindelse<br />
Beskrivelse af forslaget - hvad går det ud på<br />
Der skal etableres et rutenet, der tager udgangspunkt i en supplering af det rutenet, som er<br />
etableret for at servicere de fastboende på øerne. Samtidig vil rutenettet kunne gå på tværs af<br />
området, og dermed binde hele området sammen. Ved at etablere Drejø som trafikalt knudepunkt<br />
i øhavet (se kort) vil det blive muligt at komme rundt i øhavet på en let, enkel og overskuelig<br />
måde.<br />
Der skal være adgang til flere forskellige transportformer, fra kajakker, mindre og større sejleller<br />
motorbåde til specialdesignede hurtiggående passagerfærger, som kan sejle uden<br />
generende bølgedannelse eller støjgener. Nogle fartøjer sejler i faste ruter, mens der andre<br />
steder benyttes mere taxa lignende forbindelser.<br />
Der skal etableres et samlet selskab, der skal koordinere og strømline udbuddet. Samtidig skal<br />
selskabet stå for driften og udviklingen af passende fartøjer. Dette selskab kunne have base på<br />
Drejø, og på den måde være med til at trække nye arbejdspladser ud i området. Selskabet kan<br />
også være et fælles kommunalt selskab, som står for driften af de faste færge forbindelser og<br />
Øhop – bådene.<br />
For at udnytte Ø-hop bådene kan de, i de perioder, hvor de ikke udnyttes i et tæt og dagligt<br />
rutenet, benyttes til at sejle med specielle grupper. Det kan være fiskere, som gerne vil ud og<br />
fiske i området eller specielt naturinteresserede og lignende.<br />
Hvad er formålet med indsatsen<br />
Vandet mellem øerne skal være ligeså tilgængeligt som stierne er det mellem markerne eller<br />
gennem skovene.<br />
Formålet er at skabe flere fleksible og forskelligartede tilbud, der tilsammen skal gøre Det<br />
<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav lettere tilgængeligt for fastboende, gæster og turister. For de fastboende vil<br />
det specielt kunne betyde, at der kan være adgang til transport i nogle yder perioder på<br />
døgnet, hvor der ellers ikke vil være trafikdækning. (eksempelvis en sen aftenforbindelse til og<br />
fra Strynø).<br />
Hvornår kan forslaget realiseres I løbet <strong>Nationalpark</strong>ens første seks år eller senere<br />
1. år. Forslaget kan realisere på flere niveauer. I første omgang vil det være hensigtsmæssigt<br />
at kortlægge eksisterende services og ruter og få formidlet afgange og destinationer.<br />
Formidlingen kan ske på flere platforme; www, turistbrochurer, spots på færgerne, mm.<br />
Vigtigst er det dog, at informationerne er let tilgængelige på havnene. At man, når man står<br />
på havnen, hurtigt kan orientere sig om hvornår og hvortil jeg kan sejle.<br />
2. år. Oprettelse af en paraplyorganisation for alle ruter og tilbud for at sikre ensartet kvalitet<br />
og formidling.<br />
3.-6. år. Oprettelse af egentligt selskab og udvikling af rutenettet i løbende tilpasning til<br />
udviklingen af behovet.<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Se ovenfor.<br />
Hvad er udfordringerne<br />
En af de store udfordringer er omkostningsfordelingen. Der må nok ikke forventes at driften på<br />
alle ruter i sig selv er omkostningsneutral. Men der skal fokuseres på den samlede effekt ved<br />
at gøre området mere tilgængeligt. Det gælder både for gæster til området, men også for fastboende,<br />
idet disse fartøjer også kan anvendes til at supplere den normale rutetrafik til og<br />
mellem øerne. På den måde vil de være med til at facilitere bosætningen på øerne.<br />
Handlingsplan – hvordan kan en evt. nationalpark hjælpe med til at overkomme<br />
barriererne<br />
<strong>Nationalpark</strong>en kan som DMO samle de forskellige indsatser og koordinere formidlingen<br />
nationalt og internationalt.<br />
100 B I L A G
Hvad vil det koste at realisere forslaget Kan I give et overslag Hvem skal betale<br />
Et meget løst bud på en første udviklingsfase vil være i størrelsesordnen 25-30 mio. kroner.<br />
Den største investering vil være i fartøjer, men også i database, informationsstandere og lign.<br />
Finansieringen kunne være fra EU fonde og større danske fonde.<br />
Vi skønner, at der til Øhop-forbindelse og taxa-både kan skabes 10-15 årsværk.<br />
Hvem skal gøre hvad<br />
<strong>Nationalpark</strong>en søger tilknyttet den nødvendige maritime kompetence eller ligger opgaven ud<br />
til rådgivningsfirma, evt. i samarbejde med Maritimt Center eller lignende.<br />
Kan forslaget gennemføres med frivillige aftaler<br />
Ja<br />
Skal regler af nogen art (love, bekendtgørelser mv.) ændres for at forslaget kan<br />
gennemføres Hvilke<br />
Nej<br />
Hvilke fordele og ulemper vil der være ved at realisere forslaget<br />
Den store fordel ved forslaget er, at det gør tilgængeligheden til <strong>Nationalpark</strong>ens kerneområde<br />
større. Det vil være til fordel for de fastboende, som vil opleve øgede muligheder for et større<br />
kundeunderlag til deres lokale virksomhed. Pendling ind og ud af området vil være nemmere.<br />
<strong>Nationalpark</strong>en vil være langt mere attraktiv for fastboende i områderne op til parken, og gøre<br />
det enklere at besøge området på kortere eller længere ture.<br />
Hvordan påvirker forslaget områdets naturværdier/ kulturarven (negativt/ positivt)<br />
Koncentrationen af havnebyer samlet omkring et delvist lukket hav er betingelsen for den<br />
kulturarv og selvforståelse der ligger i området. En øget tilgængelighed af vandet ligger som<br />
en naturlig genoplivelse fra dengang havnene var porten til verden og ikke der hvor vejen<br />
ender.<br />
Naturen (læs havet) bliver i det hele taget gjort tilgængelig.<br />
Ved udformning af rutenet skal der tages meget hensyn til naturværdier i de enkelte<br />
områder/øer. Eksempelvis skal der til ubeboede øer kun være adgang efter nøje fastlagte<br />
bestemmelser, ligesom der til mindre beboede øer måske kun er 1 daglig forbindelse, som<br />
naturligt vil begrænse mængden af besøgene.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Det er en vigtig faktor i dette forslag, at der benyttes fartøjer, som ikke virker forstyrrende<br />
ved sejlads i området. Der skal derfor hele tiden foretages en meget nøje screening af de<br />
fartøjer, som benyttes.<br />
Samtidig er det vigtigt, at der på visse ruter indsættes hurtiggående både. Eller f.eks. både<br />
som kan sejle hurtigt, når de er udenfor de mest naturfølsomme områder, og inde i et<br />
naturfølsomt område eksempelvis skifter over til støjfrie el-motorer, som drives af solenergi. Et<br />
eksempel på et sådan fartøj er udviklet af det højteknologiske værft i Tyskland, Baltec: F1501<br />
Se vedhæftede beskrivelse. Fartøjet er bygget i ultra lette materialer og udformet så det kan<br />
sejle direkte op på stranden uden at den behøver at anløbe en bro. Fartøjet opfylder<br />
Søfartsstyrelsens krav til passagersejlads i fartøj med op til 12 personer. Båden drives med<br />
diesel elektrisk generator, og har et meget lavt brændstofforbrug, samtidig er fartøjet designet<br />
som katamarantype med et specielt udviklet skrogdesign, som ikke giver nogen former for<br />
generende bølger ved sejlads. Fartøjet vil kunne bygges som et Interregionalt projekt og vil<br />
kunne bruges i andre lignende områder.<br />
Det er dog kun et enkelt konkret eksempel, og der vil være brug for fartøjer i forskellige<br />
størrelser, udformninger og fartpotentialer for at dække det samlede behov for Øhop<br />
konceptet.<br />
B I L A G<br />
101
Fra havn til havn<br />
I vores gruppe har vi også talt om dette emne, uden at vi dog har struktureret det på samme<br />
måde som Øhop forbindelsen, jeg vil derfor blot give denne korte opsummering:<br />
Havne specielt til udskibning<br />
Bøjden<br />
Der er blevet peget på udnyttelsen af Bøjden færgehavn til udskibning for specielle laster fra<br />
Industriområdet i Fåborg. Dette har eksempelvis Tuco Værft benyttet ved udskibning af<br />
passagerfærge skrog til Norge. Bøjden ligger i <strong>Nationalpark</strong>s området, men udviklingen af<br />
denne mulighed ligger ikke i kommissoriet – men det skal heller ikke begrænse muligheden, jf.<br />
den generelle lovgivning omkring <strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Spodsbjerg<br />
I oplægget fra Svendborg og Langelands Kommune: Fra omvej til smutvej, peges der på<br />
etablering af en ny dybvandshavn i Spodsbjerg. Denne havn vil primært skulle betjene<br />
udskibningen af vindmølletårne fra Vestas. Samtidig vil den kunne etableres som omlastningshavn<br />
for gods fra store Oceangående skibe til mindre skibe der betjener Østersøhavnene. Det<br />
vil også være en oplagt havn for mindre service fartøjer med forsyninger til skibe i transit<br />
igennem Storebælt, da dybvandsruten på dette sted går helt ind under land.<br />
I nationalpark sammenhæng vil der mulighed for anløb af større krydstogtsskibe, og på den<br />
måde fungere som en nem ”gateway” til området. Selvom det kun vil være anløb af 7-8 timers<br />
varighed, så er det en gruppe af turister, som har et klart ønske om at opleve meget på kort<br />
tid og betale for det.<br />
Eksisterende havne<br />
Fåborg<br />
Her er der vedtaget en udbygning af havnen, så der vil være bedre plads til de mange større<br />
skonnerter/galeaser, som sejler i området. Men der vil også være plads til et specielt segment<br />
af mindre eksklusive krydstogtsskibe.<br />
For lystbåde foretages en konstant tilpasning til det stadig stigende behov for pladser.<br />
Svendborg<br />
Vigtig havn med plads til de mange større skonnerter/galeaser, som sejler i området. Planer<br />
om udvikling af et stort maritimt aktivitetscenter på Bågøe og Ribers tidligere trælasthandel<br />
ved den eksisterende træskibsbro. Der er også plads til et specielt segment af mindre<br />
eksklusive krydstogtsskibe.<br />
For lystbåde er der planlagt en udbygning af den Runde lystbådehavn.<br />
Rudkøbing<br />
Langelands Kommune har netop præsenteret nye planer for hele havneområdet. Her indgår<br />
bl.a. et stort område til museumshavn. I forbindelse med dette område kunne der etableres et<br />
brohoved til forbindelse ud i Øhavet. Samtidig er det meget vigtigt i forslaget at de<br />
eksisterende erhverv på havnen forbliver og ikke presses væk af udviklingen.<br />
For lystbåde er der meget overraskende ikke medtaget nogen udvidelse i de forelagte planer.<br />
Marstal<br />
Har allerede et stort område til større sejlskibe, men også behov for megen oplægningsplads<br />
til Marstal Værft.<br />
For rigtig mange lystbåde er Marstal første og sidste stop på sejlturen i området, så her er den<br />
vigtigste opgave, at få sejlerne til at blive 1 dag mere!<br />
Ærøskøbing<br />
Planer om udvidelse af antallet af bådebroer, samt område for husbåde. Spændende planer i<br />
havneområdet med etableringen af Værftet til bevarelse af gamle stålskibe.<br />
102 B I L A G
Søby<br />
Fungerer for mange lystsejlere på samme måde som Marstal. Samtidig er det en travl<br />
værftshavn.<br />
Havne på øerne<br />
Et generelt problem for havnene – også for havnene i byerne – er den meget store søgning af<br />
lystsejlere i de centrale sommermåneder. At få den kurve til at være fladere, således at det<br />
ikke kun er i juni, juli og august at havnene er fyldte, er en klar udfordring, der gælder for alle<br />
aktiviteter i området.<br />
For havnene kunne der arbejdes med en klar pris differentiering på havneafgift på høj og<br />
lavsæson på samme måde som Bådudlejernes prisfastsættelse.<br />
For havne hvor der lige udenfor havnen er beskyttede ankerområder kunne dette inddrages<br />
som en slags ”havneområde”. I lighed med mange engelske havne udlægges der faste<br />
fortøjningsbøjer, hvor der betales en lidt lavere havneafgift. Sejlerne benytter alligevel de<br />
eksisterende toiletter og lignende. Der kunne etableres service både til transport, levering af<br />
brød m.m.<br />
Områder hvor dette kunne være relevant er ved Lyø, Skarø, Revkrogen ved Avernakø, Thurø<br />
Bund, Troense.<br />
B I L A G<br />
103
4.7.1<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (1)<br />
Specialafgrøder der egner sig til det milde klima, eks. Stevia<br />
Kort/billede<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Stevia<br />
Dyrkning af specialafgrøder, der egner sig til det milde klima på <strong>Sydfyn</strong>,<br />
primært bær og grøntsager. Vi vil fremhæve to nye afgrøder, dyrkning af<br />
stevia-planten, som er 30 gange sødere end sukker, og vinproduktion.<br />
Området egner sig godt til dette da vi ligger i klimazone 8.<br />
Vi vil analysere muligheden for dyrkning af planten stevia.<br />
Se mere om planten på (http://prfo.dk/p=1)<br />
Flere indtægtsmuligheder til lokale landmænd.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
Kan realiseres, når firmaer bag godkender produktion.<br />
Vinavl er allerede i gang enkelte steder.<br />
Transport fra området, som er et udkantsområde. Kontraktproduktion med<br />
varierende udbytte, et godt supplement til alm. afgrøder, sandsynligvis lidt<br />
bedre økonomisk udbytte, men samlet på ganske få producenter med<br />
specialafgrøder i forvejen.<br />
Udfordringen er at fastholde firmaets interesse for området og få dem til at<br />
satse deres produktion i vores område.<br />
104 B I L A G
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Konsulentbistand.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
NP skal tage kontakt med firmaet for at sikre en aftale for en<br />
opstartsproduktion.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Der er kun fordele ved denne produktion.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Ingen negativ påvirkning.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
B I L A G<br />
105
4.7.2<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (2)<br />
Bioenergi<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Etablering af biogasanlæg, pil og anden bioenergi.<br />
Landbruget kan være storproducent af energi, primært halm, rapsolie og<br />
biogas, men også pil som samtidig ikke kræver så meget kvælstof<br />
samtidigt er dette meget CO2 venligt.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
En indtægtskilde for landmænd og renere natur.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
Forslaget med biogas kan realiseres over 5-10 år, fjernvarmeanlæg til pil og<br />
anden biomasse skal etableres først.<br />
Varmeanlæg hvor et landbrug leverer energi til en række huse i nabolaget.<br />
Dyre investeringer, udfordringen er at få landmænd til at gå sammen og<br />
investere i et fælles anlæg. Staten skal bidrage med afgiftslettelser, som<br />
det er tilfældet i Tyskland.<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Konsulentbistand og tilskud til opstart.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Meget dyre investeringer.<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
Frivillige aftaler ja.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
106 B I L A G
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Salg af energi er en indtægtskilde og bioenergibidrager også til en renere<br />
natur. Reststoffer efter biogasproduktion lugter mindre og har større<br />
gødnings værdi.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
Gyllen skal transporteres på vejene til et fælles biogasanlæg. Efter<br />
behandling af gyllen i anlægget, skal det tilbage på markene. Det giver en<br />
del mere transport til ulempe for den øvrige trafik.<br />
Behandling af gyllen i biogasanlæg, vil bidrage til mindre forurening og<br />
give landbruget en indtægtsmulighed.<br />
B I L A G<br />
107
4.7.3<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (3)<br />
Etablering af boliger i driftsbygninger m.m.<br />
Kort/billede<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Fugletårn i Tryggelev Nor.<br />
Etablering af boliger i driftsbygninger og etablering af stier og<br />
fuglekiggetårne i naturområder.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Indtægter til landmanden samt oplevelser i naturen for alle.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
3-5år.<br />
Tilladelser til etablering af udlejningsboliger.<br />
Mere færdsel i naturen kan være forstyrrende.<br />
108 B I L A G
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Konsulentbistand.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Meget forskelligt fra sted til sted.<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
Frivilligt ja.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Tilladelser kan give problemer.<br />
Flere indtægtsmuligheder til landmanden.<br />
Øget pres på naturen i sårbare områder.<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Kan være med til at udbygge naturarealer og give flere oplevelser.<br />
Lokalbefolkninger kan føle sig noget overrendt.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Øvrige bemærkninger<br />
B I L A G<br />
109
4.7.4<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (4)<br />
Netværk af landmænd med totaloplevelser<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Landmænd der går sammen i netværk om totaloplevelser via jagt,<br />
kystfiskeri, put and take og naturoplevelser, evt. 2-3 dage hvert sted.<br />
Feriegæster kan leje sig ind hos landmænd eller udlejningsboliger i<br />
området.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Ekstra indtægter til landmanden samt fokus på udvikling af naturarealer.<br />
Tomme boliger og bygninger tages i brug i ferieperioder.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
Kan realiseres relativt hurtigt 3-5år.<br />
Etablering af put and take søer. Andre tilladelser vedr. udlejnings boliger.<br />
Landmanden skal sandsynligvis have arbejde ved siden af, kan dette<br />
kombineres med feriegæster<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Konsulentbistand.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Meget forskelligt fra sted til sted.<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
Frivilligt ja.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Tilladelser til udlejningsboliger, put and take søer.<br />
110 B I L A G
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Turister lægger penge hos landmanden og i lokalområdet.<br />
Flere turister i området giver øget pres på naturen.<br />
En øget strøm af turister vil medføre flere konflikter til traditionelt<br />
landbrug.<br />
Konflikter kan opstå ved kørsel med gylle, støj med maskiner og<br />
transport med landbrugsmaskiner på vejene.<br />
En del ser i forvejen traditionelt landbrug som en hindring for<br />
turisternes udfoldelsesmuligheder.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Fordelene kan være, at forslaget understøtter en udbygning af naturarealer<br />
og give flere oplevelser.<br />
En ulempe: Lokalbefolkninger kan føle sig noget overrendt.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
B I L A G<br />
111
4.7.5<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (5)<br />
Rodzoneanlæg<br />
Kort/billede<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Rodzoneanlæg med tagrør og pil til rensning af nitrat og fosfor fra<br />
markdræn.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
At mindske nitratudvaskningen til vandløb og havet, i det sydfynske er der<br />
særlig skrappe krav de kommende år.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
I løbet af de første 6 år eller senere.<br />
Selve etableringen er relativ hurtig.<br />
Et anlæg koster ca. 400.000 kr. Der er allerede en del midler stillet til<br />
rådighed.<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Konsulentbistand.<br />
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Et anlæg koster ca. 400.000 kr. størstedelen betalt via tilskud.<br />
112 B I L A G
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
Frivilligt ja.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Hensyn til natur, ved etablering evt. §3 områder må ikke ændres.<br />
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Mindre nitratudvaskning.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Positivt med mindre nitrat, negativt ved en forandring i et sårbart naturareal.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
B I L A G<br />
113
4.7.6<br />
Indsatsområdets navn: Landbrugets muligheder i en nationalpark (6)<br />
Lokalt producerede varer solgt under nationalpark-logo<br />
Beskrivelse af forslaget -<br />
hvad går det ud på<br />
Lokalt producerede fødevarer, kød, mel, grøntsager, frugt o.l. De skal<br />
sælges i gårdbutikker, til hoteller, restauranter og lanceres som sydfynske<br />
produkter i uge- eller måneds-kasser til private.<br />
Projektet passer godt ind i ideen.<br />
Hvad er formålet med<br />
indsatsen<br />
Sikre en indtægtmulighed for nogle landmænd og give turister og beboere<br />
en oplevelse af lokalt producerede fødevarer.<br />
Hvornår kan forslaget<br />
realiseres I løbet<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens første<br />
seks år eller senere<br />
Hvor lang tid vil det tage<br />
Hvilke barrierer ser I<br />
Hvad der udfordringerne<br />
Forslaget kan startes med det samme, da der allerede er en del landbrug der<br />
producerer disse varer.<br />
Varer, der skal forarbejdes såsom kød og mælk, er dyre at forarbejde lokalt.<br />
Kan man få en specialproduktion gennem et andelsforetagende<br />
Handlingsplan - hvordan<br />
kan en evt. nationalpark<br />
hjælpe med til at<br />
overkomme barriererne<br />
Samarbejde mellem lokale producenter og finde det behov, der måtte være.<br />
Daglig drift skal herefter være selvbærende.<br />
NP kan hjælpe med opstart lancering og markedsføring til restauranter,<br />
hoteller og månedskasser til private samt koordinering med slagterier ol.<br />
114 B I L A G
Hvad vil det koste at<br />
realisere forslaget<br />
Hvem skal betale<br />
Kan forslaget gennemføres<br />
med frivillige<br />
aftaler<br />
NP skal ansætte 3 personer, der skal koordinere dette arbejde.<br />
Forslaget er på frivillig basis.<br />
Skal regler af nogen art<br />
(love, bekendtgørelser<br />
mv.) ændres for at forslaget<br />
kan gennemføres<br />
Hvilke<br />
Nej.<br />
Hvilke forandringer vil vi<br />
kunne se når indsatsen<br />
er færdig<br />
Hvilke fordele og ulemper<br />
vil der være ved at<br />
realisere forslaget<br />
Forslaget vil medføre større salg af lokalt producerede råvarer. Dem der står<br />
uden for netværket vil måske opnå en lavere pris.<br />
Hvordan påvirker<br />
forslaget områdets<br />
naturværdier/ kulturarven<br />
(negativt/ positivt)<br />
Forslaget påvirker området positivt, enkelte kan komme i klemme, hvis de<br />
ikke deltager i netværket. De vil opnå en lavere pris for deres varer.<br />
Positivt med mindre nitrat, negativt ved en forandring i et sårbart naturareal.<br />
Øvrige bemærkninger<br />
B I L A G<br />
115
Fælles konklusion vedr. alle 6 forslag<br />
fra gruppen vedrørende landbrugets muligheder<br />
Skemaerne er brugt for at analysere problemstillinger i forslagene. Alle i gruppen er<br />
enige om, at de enkelte forslag kan bidrage til områdets vækst, og at vi diskuterer<br />
muligheder, fordele og ulemper ved en nationalpark i det sydfynske og holder os til<br />
emnet.<br />
Der er dog nogen bekymring for konflikter til traditionelt landbrug såsom manglende<br />
tilladelser og øget belastning af naturen.<br />
Fire medlemmer er generelt skeptiske overfor nationalparken. De mener, at mange af<br />
disse forslag lige såvel kunne gennemføres uden nationalparken. De mener ligefrem, at<br />
parken kan have en negativ påvirkning på heltidslandbrugenes udviklingsmuligheder og<br />
ønsker på nuværende tidspunkt ikke en nationalpark i det sydfynske.<br />
De tager afstand fra indlæg, som ikke er relevante for nationalparken og med direkte<br />
forkerte påstande. Det skaber konflikter og fordomme, som er helt unødvendige.<br />
De omtalte konflikter anser vi som den største hindring for etablering af en nationalpark.<br />
Landbrug i området er generelt vellidt, det ønsker vi skal fortsætte.<br />
Et medlem er mere positiv og ser flere muligheder i nationalparken. Han mener, det er<br />
nødvendigt at gå nye veje og søge efter nye indtægtskilder for landmændene, og at<br />
nationalparken kan bidrage økonomisk hertil. Han mener også det vil give et løft til<br />
naturen, og flere naturoplevelser for alle.<br />
Et andet medlem mener, at det er for tidligt at kassere muligheden for en nationalpark.<br />
Der kan stadig arbejdes videre med planerne mod et resultat til gavn for den<br />
sydfynske befolkning.<br />
116 B I L A G
Bilag 5 Lokale arbejdsgrupper<br />
5.1<br />
Kommentarer fra undergruppen på Ærø til hovedarbejdsgrupperne Kultur; Natur ,<br />
Friluftsliv og erhvervsliv.<br />
En sydfynsk <strong>Nationalpark</strong> set fra Ærø<br />
Undergruppen har holdt møde den sidste weekend i januar.<br />
Som tovholder blev Kaj Allan Jørgensen valgt.<br />
undergruppen består af<br />
Kaj Allan Jørgensen<br />
ole A. Folmer<br />
Bent Juul Sørensen<br />
Dagny Sejr Lyngborg<br />
Bent Nissen<br />
Karsten olsen<br />
Kristian Vesten Pedersen<br />
Mogens Lyngborg<br />
Kim Høker Eriksen<br />
Leif Lyck<br />
Peter Løkkeager Hansen<br />
Albert Albertsen<br />
Jørgen Rasmussen<br />
Anne Juul Sørensen<br />
Carl Rasmussen<br />
Leif Juul Sørensen<br />
Hanne Jørgensen<br />
Joanna Folmer<br />
Else-Marie Pape Østergaard<br />
Asger Kristensen<br />
Undergruppens bemærkninger gælder alle fire hovedarbejdsgrupper og bedes fremsendt til disse.<br />
Undergruppens arbejde er begrundet med, at ”Ærøs stemme” ikke har kunnet få lydhørhed i<br />
hovedarbejdsgrupperne.<br />
Dette kan begrundes med tre hoved punkter.<br />
1. En uklar debat proces, hvor skeptiker synspunkter ikke er velkomne. Prioritering af ideer og<br />
debat af de enkelte punkter ikke har fundet sted. Da der kun føres beslutnings referat kommer de<br />
ærøske bemærkninger ikke med.<br />
2. Der er en meget stor kulturforskel på områdets muligheder og tarv. Ærø er den eneste ikke brofaste<br />
ø, med et fuldt fungerende samfund, som befolkningen ønsker at bevare.<br />
3. En ekstrem lav deltagelse af ærøboer i hovedarbejdsgrupperne. Der er ingen lokal forankring.<br />
Ca. en promille af øens befolkning har deltaget i arbejdsgrupperne<br />
1<br />
B I L A G<br />
117
Bemærkninger til <strong>Nationalpark</strong> forslaget<br />
Friluftsliv<br />
Området har i forvejen store arealer med vådområder med omfattende restriktioner. Der er ikke<br />
behov for flere.<br />
Tilskud til primitive overnatnings muligheder vil give en ulig konkurrence til den ærøske turist<br />
industri så som hoteller, campingpladser, prærievogn ferie, Bed and Breakfast, vandrerhjem osv.<br />
Det er negativ erhvervsfremme!<br />
Vi frygter et ekstra pres på naturen som med domino effekt vil belaste den lokale befolknings<br />
adgang til og forpligtelse med at holde naturen.<br />
Natur<br />
Området administreres for en stor del af Svendborg Kommune, der helt uden grund bruger<br />
kraftigere omstramning på nitrat udledning end regeringen lægger op til. Da Ærø og Langeland har<br />
meget lave tal for nitratudvaskning samt et stærkt faldende husdyrtal, bør Ærø være uden for<br />
undersøgelsesområdet.<br />
En oversvømning af yderligere arealer( Gråsten Nor og Stokkeby Nor ) som foreslået i oplægget<br />
skønner vi, vil være et stort og voldsomt indgreb i den ærøske natur, som vil medfører sumpede<br />
arealer , der ikke gavner en natur oplevelse. De mange besøgene i norene i dag vil mister en natur<br />
type<br />
Vi vurdere at Ærøs store mængde af hesteejere vil mangle disse arealer til foder samt græssende<br />
kvæg og heste vil blive et sær syn. Vi foreslår private ordninger med lodsejerne.<br />
En oversvømning af Gråsten Nor vil betyde en inddragelse af et andet vigtigt natur område på Ærø<br />
til lufthavn. Dette kan ikke anbefales.<br />
Vi skønner at med Aage V. Jensen Fonds opkøb af jord og skabelse af et vådområde på Ærø er der<br />
nok af denne natur type.<br />
Yderlig bemærker vi at arbejdspladserne på denne natur type tilfalder Skov og Naturstyrelsen og<br />
ikke det lokale ærøske samfund. Dette er negativ erhvervsfremme. Derimod bliver Ærø Kommune<br />
pålagt en større vedligeholdelses pligt af veje og stier.<br />
Erhverv<br />
Ærø er som ø-samfund en sårbar størrelse med mere lokal baseret økonomi end <strong>Sydfyn</strong> .<br />
Erhvervs <strong>rapport</strong>en fra NIRAS fastslår at der er 30 % liberale erhvervs på Ærø.<br />
Et kunstigt pres på en enkelt erhvervs gruppe vil bredde sig som ringe i vandet til øens øvrige<br />
erhvervsliv.<br />
F. eks tåler overnatnings industrien ikke støttet konkurrence. Turismen omsætter ( 2005 –tal )<br />
3,2 % på Ærø hvilket skønnes at kunne forøges betydeligt uden subsidier til erhvervslivet.<br />
Med en uafklaret grænsedragning af nationalpark området skønner vi der forefindes en risiko for<br />
Ærøs store og udviklende værft industri.<br />
På baggrund af strukturen i den danske værft industri repræsenterer den ærøske værftsindustri en<br />
betydelig del af den danske kompetence klynge i årene fremover.<br />
Den ærøske værftsindustri har yderlig en betydelig indflydelse på bosætning og samfunds udvikling<br />
på Ærø.<br />
Vi må advare mod at det er uhensigtsmæssigt at placere Ærøskøbing havn i undersøgelses området.<br />
2<br />
118 B I L A G
Trafikhavnen vil langsomt uddø, da vedligeholdelse og begrænsninger vil opstå.<br />
Ærøskøbing havn er den eneste havn hvor der udskibes gods ud over kajen på Ærø.<br />
Endda store mængder lokalproduceret råvarer.<br />
Lokal fødevareproduktion skønnes at være en gavnlig men en ubetydelig del af det ærøske<br />
erhvervsliv. Afsætningen henvender sig især til besøgende og øens 6700 indbyggere har ikke en<br />
husstands indtægt der berettiger at køb fødevare der ligger i den dyre ende af prisskalaen.<br />
F. eks beslaglægger Ærøs produktion af koldpresset raps olie ca. en pct. af øens raps produktion.<br />
Den lokale fødevare produktion en absolut en del af den ærøske fremtid men fylder meget lidt i<br />
forhold til at øens landmænd afsætter deres hovedproduktion igennem deres andelsselskaber.<br />
Den ærøske landmand er dermed direkte koblet på verdens markedet med deltagelse i meget stærke<br />
afsætnings brand og alt dette sker uden betaling af ekstra bidrag og fragt.<br />
Dette kan ingen anden afsætning konkurrer med. Derimod kan et medlemskab af et stort<br />
andelsselskab måske ikke tilvælges i fremtiden, hvis den ærøske landmand først har fravalgt denne<br />
løsning. Et medlemskab af et landsdækkende andelsselskab hindrer ikke markedsføring af ærøske<br />
produkter, hvis dette behov op står.<br />
Oprettelse af ko-græsserlaug som foreslået fra flere sider vil give en kunstig konkurrence til lokale<br />
kvægbrugere. Dette må vi fastholde bør ske i privat regi.<br />
Usikkerhed om Ærø Luft Havns placering og måske en placering i et område hvor flyvning ikke<br />
kan ske under alle vejrforhold, vil skade erhvervslivet.<br />
Selvom Ærø Luft Havn fastholdes i Gråsten Nor må nationalpark forslaget antages ikke fremme<br />
muligheden for asfalt på landingsbanen, hvilket er et ønske fra erhvervslivet.<br />
En optimering af den ærøske færgetrafik må skønnes at blive yderlig besværlig gjort med nævnte<br />
nationalpark forslag. Hurtigt gående færger vil blive betragtet som en kraftig påvirkning af et<br />
yderlig skærpet regelsæt i ø-havet. Det fastslås i oplægget at uddybning og klapning pålægges<br />
yderlige restriktioner samt at der skal etableres nye og reetableres gamle stenrev.<br />
Kultur<br />
Kulturhistorisk er Ærø en del af Slesvig og har som sådan ikke andet end kirken, sundhedsvæsen,<br />
uddannelse og kommunale skabte forhold til fælles med <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Med Langeland har Ærø meget lidt til fælles.<br />
Ærøs placering midt i kongeriget er stadig intakt efter mere end tusind år.<br />
Denne placering vurderer vi er bidrager til en meget stærk branding i Østersøen/<strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
Navnet ”Ærø” vil vi vurdere har en meget stærkere branding i området end <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Ingen vil være i tvivl om at Ærø i kraft af navnet er en ø og her sejler man til.<br />
Afgrænsningen af <strong>Sydfyn</strong> er derimod diffus.<br />
Den ærøske fane og Ærø Kommunes ret til at bruge monarkens split flag er enkelte stærke elementer i<br />
ærøsk branding.<br />
Konklusion:<br />
Vi må på det stærkeste anbefale at Ærø og tilknyttede øer ikke deltager i en <strong>Sydfyn</strong>sk <strong>Nationalpark</strong><br />
Begrundelsen er at Ærø står stærkere med branding og kultur ved at stå alene.<br />
Desuden mangler den lokale ærøsk forankring og det lokale engagement i denne sag.<br />
Ved dannelsen af en <strong>Sydfyn</strong>sk <strong>Nationalpark</strong> med en fonds bestyrelse placeret i Svendborg må der<br />
forventes at ærøsk indflydelse bliver minimal. Dermed vil en ærøsk deltagelse giver minimal<br />
anvendelse af projekter og tilskud til det ærøske samfund. Derimod vil arbejdspladser og tilskuds<br />
kroner gå til det sydfynske samfund på Ærøs bekostning.<br />
Vi frygter en udpegning til <strong>Nationalpark</strong> vil medfører at banker og kreditforeninger nedvurderer<br />
værdierne og risiko villigheden til ærøske samfund.<br />
3<br />
B I L A G<br />
119
5.2<br />
Lokalgruppe på Tåsinge.<br />
Tema:<br />
Skal Tåsinge med i <strong>Nationalpark</strong>en<br />
Gruppens formål:<br />
At undersøge hvilke positive og negative effekter en <strong>Nationalpark</strong> kan have for området.<br />
(Herunder hvor stor en påvirkning på miljøet, naturen, fugle og vildt, samt de kulturhistoriske<br />
værdier. Ligeledes hvordan det vil påvirke de lokale beboers råderet.)<br />
At undersøge interessen blandt borgere, lodsejer og handlende på Tåsinge.<br />
Gruppen vil tage udgangspunkt i det analysemateriale der stilles til rådighed for de enkelte<br />
hovedarbejdsområder Natur; Kultur; Friluftsliv og Erhverv.<br />
Derpå vil Gruppen fokusere på de indsatsområder og anbefalinger der specifikt fremhæves i relation<br />
til Tåsinge.<br />
Endelig vil gruppen komme med en vurdering af om anbefalingerne kan gennemføres og om en<br />
nationalparkudpegning bidrager positivt eller negativt i hvert enkelt tilfælde.<br />
Gruppen deltager også i arbejdet i hovedarbejdsgrupperne og medtager de emner vedrørende<br />
Tåsinge der behandles her i sit arbejde.<br />
120 B I L A G
Lokalgruppe på Tåsinge.<br />
Undersøgelsesproces <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong><br />
Lokalt forslag fra Tåsinge<br />
Indhold:<br />
Kort beskrivelse af området<br />
Kulturhistoriske værdier på Tåsinge<br />
Naturen på og omkring Tåsinge<br />
Friluftsliv tilknyttet Tåsinge<br />
Erhvervsudvikling på Tåsinge<br />
Skal Tåsinge være en del af en evt. <strong>Nationalpark</strong><br />
- Hvad siger Lodsejerne og beboere<br />
- Forslag til afgrænsning.<br />
Bilag:<br />
- Forslag til udpegningsområde<br />
- Privatejet ejendom hvor udpegning er uønsket<br />
Kort Beskrivelse af området.<br />
Tåsinge rejser sig af det sydfynske øhav og afviger noget fra de ørige øer og især holme i øhavet.<br />
To betragtelige højdedrag ved hhv. Bregninge og Bjerreby, øens størrelse på 70 kvadratkilometer<br />
og den faste forbindelse til øen gør, at mange tilrejsende og de fastboende i dag ikke har den<br />
traditionelle oplevelse af, at man opholder sig på eller bor på en Ø.<br />
Gennem generationer har øens naturskabte potentiale været livsgrundlaget for de mennesker der har<br />
været bosat her.<br />
Den frodige og kystnære jord har fået nogle til at give øen prædikatet ”paradisets have”.<br />
B I L A G<br />
121
Stenalderens jægersamfund var de første der opdagede mulighederne på Tåsinge.<br />
Overjordens store indhold af flint har sikkert været afgørende for at man valgte at bosætte sig her i<br />
de tidligste tider. - Materialegrundlaget til de tidligst kendte arbejdsredskaber var til stede.<br />
Der kan fremvises enorme mængder af redskaber fra de tidligste tider, ved besøg i private hjem og<br />
på museer på øen.<br />
Tåsinge er et kultursamfund der har udviklet sig gennem årtusinder og der er levn fra flere tidsaldre<br />
af specielt kulturhistorisk værdi.<br />
Mange er bevaret i kraft af lokalbefolkningens vilje og interesse for at sikre kulturarven og et<br />
museumsbesøg vidner om dette engagement.<br />
Den samfundsmæssige udvikling har også haft stor betydning, især efter at øen blev landfast med<br />
Fyn og Langeland midt i tresserne i det forrige århundrede.<br />
Sognerådenes nedlægning ved kommunalreformen og øens efterfølgende tilhørsforhold til<br />
Svendborg kommune medførte at Tåsinge er blevet et bynært område.<br />
Dette afspejler sig ved både bosætning men især ved de serviceydelser og handelsmuligheder som<br />
øen i dag kan tilbyde på godt og ondt.<br />
Lovgivningens begrænsninger ift. erhvervsudvikling i landdistrikter og de kommunale incitamenter<br />
til at koncentrere erhvervslivet omkring Svendborg har betydet at, der i dag kun er meget lidt<br />
industri tilbage på øen.<br />
Tilbage er stort set kun traditionel håndværks- og landbrugsvirksomhed.<br />
Den kystnære beliggenhed og den nemme adgang til naturen gør at øen i dag er et yndet<br />
udflugtsmål og et bosætningsområde med stort potentiale, især den nye motorvej mellem Odense og<br />
Svendborg bliver afgørende for hvilket omfang udviklingen får på øen.<br />
Bosætningen er i dag især koncentreret på øens nordlige del nær Svendborg, og indbyggertallet på<br />
øen ligger lidt over 6000<br />
En udbygning af vejnettet med henblik på at skaffe en ”bedre” forbindelse mellem landsdelene via<br />
Langeland til Lolland- Falster og dermed til internationale trafikknudepunkter vil få stor indflydelse<br />
og påvirkning af kulturhistoriske og naturmæssige værdier.<br />
Der ligger en stor udfordring i at forene befolkningens og erhvervslivets interesser i denne<br />
sammenhæng og holdt op mod de formål der er indeholdt i og er grundstenen for en evt.<br />
nationalparkudpegning af Øen.<br />
Der findes en del litteratur om øen og øens museer har på forbilledlig vis formået at samle og<br />
bevare lokalhistorien for eftertiden.<br />
122 B I L A G
Kulturhistoriske værdier på Tåsinge.<br />
Landskabsmæssigt er der flere ting af kulturhistorisk interesse, nogle er kort omtalt i det<br />
analysemateriale som har været tilgængeligt ved ”SYDFYN OG ØHAVET”- Herregårdsslandskab<br />
og Kystkultur.<br />
For Tåsinge er det dog kun Kystkulturen der har opnået nogen bevågenhed af betydning og dette er<br />
også forbundet med enkelte fejl Bl.a. analysens fremhævelse af Vemmenæs Færgemoler, hvor de<br />
faktuelle forhold er af en ganske anden karakter i dag.<br />
Analysen nævner flere mindre fiskerlejer, der vidner om tidligere fiskerihistorie. Det er kun et fåtal<br />
der er nævnt i analysen, der er mange flere, faktisk har der være forankring af fartøjer for enden af<br />
hver eneste vej eller sti der fører til kysten.<br />
Alle steder med hver sin helt egen og specielle historie. For enden af Vårø Isvej på Sydtåsinge<br />
ligger et eksempel på sådant et lille stykke kulturhistorie. Alene vejens navn vidner om et af<br />
fortidens nødvendige tiltag. Et trafikknudepunkt hvor transport til og fra Strynø blev praktiseret i<br />
vinterperioder, hvor sejlads var umulig pga. isdannelse i øhavet.<br />
Sådan kunne man blive ved, men fakta i dag er, at den beskedne aktivitet der foregår på disse steder<br />
er underlagt lokalbefolknings behov og interesse for stedet.<br />
Trods forfald er det lokalbefolkningen der samles om sociale aktiviteter og holder liv disse steder.<br />
Dermed skabes på trods af sparsomme faciliteter en mulighed som også turisten i området gratis<br />
kan benytte.<br />
Kulturhistorisk kan man ikke genskabe miljøet fra forgangne tider, men ved grundige undersøgelser<br />
kan der sikkert skabes et bedre informationsværktøj for den interesserede, hvor man evt. vha. lyd og<br />
billeder fra gamle arkiver, samt overlevering af fortællinger sikre historien for eftertiden.<br />
Det meste findes nok allerede i lokalarkiverne, men den gode skildring fortalt af de ”lokale” er nok<br />
ved at forsvinde.<br />
Landskabsmæssigt og i forhold til landsbyudvikling er der også en del af kulturhistorisk værdi, der<br />
ikke er nævnt specifikt ift. Tåsinge. i de analyser som er stillet til rådighed.<br />
Udskiftningen af landbrugsejendomme ses endnu meget tydelig i landskabet, hvis man vel at mærke<br />
ved hvad man kigger efter.<br />
F.eks. findes et fantastisk eksempel på stjerne udskiftning omkring Bjerreby. Fra kirketårnet er det<br />
visuelt meget tydeligt og fuldt på højde med, det eksempel Kulturanalysen har medtaget fra Lille<br />
Snøde på Nordlangeland. Det vil være forbundet med store udgifter at etablere off. adgang til<br />
kirketårnet pga. sikkerhed, ligesom tårnet ikke egner sig til mange personer af gangen.<br />
Det bedste billede fås ved luftfoto og kan findes via internetportal. eks. Google Maps.<br />
B I L A G<br />
123
Landejendommene på Tåsinge var nogle af de sidste i landet der blev købt fri i forbindelse med<br />
ophævelse af Stavnsbåndet. Det skete først umiddelbart før 1. Verdenskrig. Alt land og Skovbrug<br />
har været underlagt Baroniet Valdemars Slot.<br />
Det kan være interessant at fremhæve udstykningen af statshusmandsbrug fra omkring 1920 langs<br />
hovedvejen mellem Bregninge mod Nord og ”Galgebanke” mod syd ved Lundby.<br />
Flere rektangulære parceller på ca. 9 Tdr. land eller knapt 5 ha ligger på begge sidder af vejen.<br />
Flere af ejendommene samdrives i dag og da der ikke er egentlige hegn eller diger mellem<br />
parcellerne, kan det være vanskelligt at få øje på historien.<br />
Omvendt forholder det sig med resten af kulturlandskabet. Det er beskyttet af<br />
naturbeskyttelsesloven og som sådan sikret for eftertiden. Noget er forsvundet sammen med<br />
generelle ændringer af landbrugsdriften, hvor hele landbrugsejendomme dyrkes med samme<br />
afgrøde, i modsætning til tidligere tiders ”7-marks” drift.<br />
Indenfor den enkelte ejendom og langs vejnettet er der frem til naturbeskyttelsesloven ikrafttræden<br />
1992 fjernet mange hegn og diger. Et krav om genskabning og reetablering af hegn og diger fra før<br />
1992 vil ikke være forenelig med et moderne landbrugserhverv.<br />
At ekstensivere driften af de høje arealer for at genskabe et kulturlandskab der tidsmæssigt kun<br />
rækker 50 til 100 år, betyder totalt ophør af landbrugsdrift på Øen.<br />
Der er mange oldtidsfund på øen og til enkelte oldtidsminder er der off. adgang af stisystem.<br />
Oldtidsminder er i lighed med hegn og diger beskyttet af naturbeskyttelsesloven.<br />
Der kan i det åbne land findes bygninger, lokaliteter og stednavne der vidner om tidligere industri,<br />
som har knyttet sig til hovedsageligt landbrugserhvervet, herunder mejeri, mølledrift.<br />
Frugtavl har været væsentlig på øen og mere udbredt end i dag, derfor findes der endnu rester af<br />
lagerfaciliteter i bygningsmassen på øen.<br />
Kulturhistorisk vil interessen på Tåsinge først og fremmest samle sig om skipperbyen Troense og<br />
Herregårdslandskabet ved Valdemars Slot.<br />
Troense er i første omgang ikke tiltænkt at indgå i nationalparkudpegningen, hvilket flere har<br />
udtrykt bekymring over.<br />
Med hensyn til bevaringen af bygningsmassen og sikring af kyststrækningen er området sikret ved<br />
fredning af bygninger mv. og særlige klausuler i forhold til byggeri generelt.<br />
Mange besøger området både fra søsiden og landsiden, området er velbeskrevet og formidlingen af<br />
området vurderes at være på et forholdsvist højt niveau.<br />
En yderligere eksponering af Troense og det specielle miljø kan være ødelæggende, da det vurderes<br />
at området trafikalt og turistmæssigt er tæt på tålegrænsen, hvis der skal vises nødvendigt hensyn til<br />
lokalbefolkningen.<br />
124 B I L A G
Naturen på og omkring Tåsinge.<br />
Vandets nærhed gør at naturen på øen men især omkring øen enestående men også essentiel for et<br />
rigt dyre og især fugleliv.<br />
Vand er dragende ikke kun på små børn, men på mennesker generelt. Vandet er livsnerven for liv<br />
ikke blot menneskets.<br />
Tidligere var vandets nærhed med til at give brød på bordet hos øens beboere.<br />
I dag har vandet fået en anden status. Det er lyset, de store ”blå” blinkende flader som sammen med<br />
den grønne del af naturen er blevet et åndeligt levebrød for mennesker der færdes og bor på Øen.<br />
Det vil vi gerne dele med andre, men benyttelsen kan udvikle sig til et problem.<br />
Området er sårbart og det skal vi værne om og beskytte. Det gælder med hensyn til udledning af<br />
næringsstoffer fra by og land, men også i forhold til aktivitet af mere fritidsmæssig karakter.<br />
Alle områder har betydning og det kan være problematisk at fastlægge en grænse for acceptabelt<br />
niveau.<br />
Skal al aktivitet være på naturens præmisser, kan det meget hurtigt blive nødvendigt at føre området<br />
tilbage til jægersamfundet. Det er vel ikke realistisk eller i overensstemmelse med befolkningens<br />
interesser.<br />
Vi må altså finde en middelvej hvor der er plads til menneskelig aktivitet, herunder også erhvervsliv<br />
og bosætning.<br />
Tåsinge byder på natur af international betydning det forpligter, men vi vil godt have lov til at være<br />
her som befolkning også.<br />
Lave landområder ved kysten samt vandene omkring øen er også stor i udstrækning udpeget som<br />
internationalt naturinteresseområde. ( Natura 2000 eller Fuglehabitat)<br />
På land er det først og fremmest de fredede arealer ”Monnet” der omfatter 126 Ha strandeng og<br />
”Vejlen” Et stort vådområde ved Vornæs Skov på Vesttåsinge.<br />
Nogle arealer i bakkelandskabet ved Bregninge Kirke og det pudsigt navngivne naturområde<br />
”Casanovabakkerne” er underlagt en fredning.<br />
På Monnet og ved Vejlen er der offentlig adgang og gode muligheder for at iagttage fuglelivet på<br />
betrykkende vis. Ved sidstnævnte er opsat fugleudkigstårn.<br />
Den samlede miljøpåvirkning af de kystnære landområder og selve øhavet reguleres af den<br />
lovgivning, der politisk kan samle sig et flertal for.<br />
B I L A G<br />
125
Den for fuglelivet ”forstyrrende” aktivitet afhænger af, hvilket omfang mennesket færdes og<br />
hvordan man færdes i området. Set fra fuglenes synspunkt, var de nok helst fri for mennesker, men<br />
en ræv mindre kunne jægere og fugle sikkert blive enige om.<br />
Med hensyn til naturen, ser det ud til at beskyttelse bør have højere prioritet end benyttelse.<br />
Fra flere sider er der et ønske om eller krav om en bedre beskyttelse af de kystnære og lave<br />
landområder samt selve Øhavet. Det er forståeligt nok, men samfundet må nå til enighed om hvad<br />
man stiller op i forhold til den private ejendomsret og kompensere ejerne i de landområder der<br />
bliver berørt.<br />
Der er i nogen udstrækning tale om indskrænkelser i forhold til dyrkningen af agerjord, det må man<br />
forholde sig til og gå i dialog med de berørte parter. Man kan ikke bare gøre som med indianerne og<br />
jage dem væk fra deres levested. Samfundet må tilbyde et alternativ.<br />
Det synes klart at kulturhistoriske landskaber, skabt af menneskelig aktivitet vil blive tilintetgjort i<br />
forbindelse med naturgenopretning.<br />
Mere natur i form af for eksempel skovrejsning kunne være aktuel i forhold til en bedre beskyttelse<br />
af grundvand, som udvindes til drikkevand.<br />
Ved Bjerreby er et stort indvindingsområde, som kunne være aktuelt, fordi området er i dag er<br />
dyrket intensivt med planteavl. Magasinet er imidlertid beskyttet af ”gode” lerlag. Indvindingen og<br />
vandkvaliteten har endnu ikke givet anledning til, at indgå aftaler med lodsejere om ændring af<br />
driftsformen.<br />
Den nye ”Grøn Vækst Plan” som netop er i høring hos landets kommuner foreslår nogle<br />
beskyttende tiltag ift. grundvand/drikkevand.<br />
Skovrejsning i netop dette område vil på sigt skabe en anden ruhed i landskab og betyde at<br />
udpegningsområdet for vindmølleenergi ved Vårø på sigt vil miste sin værdi<br />
Det lavtliggende opland til naturområdet ved monnet er foreslået ændret til ekstensiv landbrugsdrift<br />
som sikring og erstatning naturværdierne på monnet i forbindelse med evt. vandstandsstigning i<br />
Øhavet.<br />
Det betyder at et kulturlandskab ændrer karakter, fjernes og gives tilbage til Naturen.<br />
Økonomisk skal der skaffes finansiering til at udbetale kompensation og erstatning til de berørte<br />
lodsejere. Det kan blive nødvendigt at erhverve arealerne og anvise nye erstatningsarealer, for at<br />
lodsejerne kan opretholde den nuværende produktion.<br />
Samtidig må det forventes at habitatsgrænsen forrykkes mod nord, hvilket betyder at<br />
udpegningsområdet for vindmøller inddrages og en fremtidig udbygning i området ikke er mulig.<br />
De store støjgener fra vindmøller af den størrelse som det nye lokalplanforslag indeholder, må alt<br />
andet lige være problematisk i forhold til det fugleliv, som man fra international side vil sikre<br />
gennem udpegning af habitatsområder/Natura 2000 områder ved Tåsinges sydkyst.<br />
Udover de støjmæssige gener for fugle, dyr og mennesker. Er vindmøller store bygningsværker og<br />
derfor meget i øjnefaldne ift. oplevelsen af det kulturhistoriske landskab.<br />
126 B I L A G
Friluftsliv tilknyttet Tåsinge.<br />
Tåsinge er et enestående udgangspunkt for en tur i det fri.<br />
Om det er skov, strand, vand eller fugle der er målet, så er mulighederne oplagte og let tilgængelige.<br />
I forlængelse af Svendborgmotorvejen skærer hovedvejen sig vej ned over øen og gør det nemt at<br />
stoppe op og tage en afstikker i landskabet.<br />
Langs med hovedvejen er der anlagt cykelsti hele vejen over øen og på øens Østlige side er<br />
”Øhavsstien” anlagt i kystnære omgivelser gennem skov og åbne landområder.<br />
Der er altså gode muligheder for at stoppe op, gøre holdt og tage på en afstikker rundt i området.<br />
En kort biltur, en cykeltur eller bare til fods.<br />
Små stille biveje, stier mv. indbyder til en afstikker, hvor både den fastboende og turisten kan<br />
opleve og gå på opdagelse i naturen og kulturen i et langsommere tempo og på egen hånd.<br />
Vejnettet er opbygget som et ”edderkoppespind” og få drej eller sving til samme side vil bringe en<br />
tilbage til udgangspunktet.<br />
Nyanlæg af stier på Tåsinge eller sløjfer i forbindelse med eksisterende sti og vejsystem synes<br />
umiddelbart unødvendig, set i lyset af de talrige muligheder der allerede findes.<br />
Nogle oversigtskort på udvalgte steder og foldere med beskrivelse af sti og vejnet på Tåsinge, bør<br />
kunne tilgodese ønskerne på dette område.<br />
Udover at veje og stier på enkelte strækninger løber tæt langs kysten, giver en optælling nemt 40 -<br />
50 steder med direkte adgang til kysten.<br />
Omkring en 1/3 af disse er i forbindelse med mindre havneanlæg, slæbesteder og<br />
opankringspladser, hvor adgangsvejen er asfalteret eller befæstet og færdsel til kysten kan lovligt<br />
ske med bil.<br />
De resterende steder sker adgangen på befæstede markveje eller stier og færdslen er reguleret af<br />
Naturbeskyttelsesloven.<br />
Af hensyn til fugle og dyreliv er det vigtigt at færdslen på stier, veje og kyststrækninger overholder<br />
naturbeskyttelsesloven.<br />
Menneskets trang til at udforske og ”lege” opdagelsesrejsende kan ende med, at færdsel ikke sker i<br />
overensstemmelse med lovgivningen og derfor bliver forstyrrende og ødelæggende for naturen.<br />
En stærkt øget færdsel kan være uheldig og regulering kan blive nødvendig.<br />
Sejlads i farvandet omkring Tåsinge er en oplagt fritidsaktivitet der appellerer til en udbygning.<br />
B I L A G<br />
127
Men især de lavvandede områder syd for øen er sårbare i naturmæssig sammenhæng og det kan<br />
ikke anbefales at udbygge adgangsforholdene og etablere eksempelvis slæbesteder langs øens<br />
sydlige kyster.<br />
Sejlads i Øhavet og især de lavvandede områder Syd for øen og mellem de mindre øer og holme<br />
lader sig kun praktisere med fladbundede fartøjer eller helt små joller med lille dybdegang.<br />
Dertil kræver de mange sten på enkelte steder stort lokalkendskab, og selv med dette kendskab er<br />
grundstødning absolut ikke udelukket.<br />
En udbygning af faciliteter der tilgodeser sejlerturisme, bør ske i forbindelse med de lidt større<br />
havneanlæg og ud til de noget dybere farvande omkring Svendborgsund.<br />
Nye anlæg langs Tåsinges kyster er stort set ikke muligt. Der vil blive tale om at der skal<br />
dispenseres for kystbyggelinie og naturbeskyttelseslov, straks der er tale om parkerings anlæg<br />
toiletbygning og eller faciliteter hvor fisk og fiskegrej ordnes.<br />
I forbindelse med mennesket trang til at opleve færdes i naturen både til vand og til lands efterlyses<br />
også primitive overnatningsfaciliteter.<br />
Begrundelsen er, at man ønsker mulighed for overnatning tæt ved, eller i forbindelse med den<br />
aktivitet der udøves.<br />
Etablering af eksempelvis shelters er i lighed med andre bygningsanlæg ikke mulig tæt ved<br />
kysterne. Mere tilbagetrukket i landskabet, kan man måske kunne opnå en byggetilladelse.<br />
Det vil imidlertid være i konkurrence med virksomheder der udbyder overnatning f.eks. Bed and<br />
Brakfast og Campingpladser. Virksomheder som også skal tilbyde ordnede og godkendte<br />
toiletforhold.<br />
Set ud fra et erhvervsmæssigt synspunkt virker det konkurrenceforvridende. Et opstået behov kunne<br />
måske tilgodeses ved udnyttelse af eksisterende bygninger på udvalgte destinationer. evt. via<br />
formidling og eller udlejning gennem eksisterende udbydere af overnatning i området, som samtidig<br />
sikre en forsvarlig miljømæssig drift og modtager betaling for ydelsen.<br />
128 B I L A G
Erhvervsliv og –udvikling på Tåsinge.<br />
Der er kun lidt industri tilbage på Øen. Med få undtagelser er Landbruget og<br />
håndværksvirksomheder de største erhvervsmæssige aktører i området.<br />
Hertil findes der handels og servicevirksomheder der knytter sig til bosætningen i området.<br />
Håndværksvirksomhedernes eksistens er i nogen grad knyttet til den bygningsmasse der allerede<br />
findes på øen. Men fri konkurrence gør at flere virksomheder også er aktører udenøs.<br />
Et potentiale i forbindelse med nye opgaver indenfor bygge og anlæg er oplagte, men kan være<br />
tunge at løfte for en lille virksomhed og sker i skarp konkurrence med udefrakommende firmaer.<br />
Over halvdelen af øens arealer er dyrket intensivt med planteavl.<br />
Der er kun få landbrugsvirksomheder med husdyr Flest med svineproduktion og på endnu færre<br />
ejendomme er der kvæg. Ejendomme med malkekvæg er der kun to tilbage.<br />
I forhold til en evt. ekstensivering af det dyrkede areal og /eller en naturgenopretning hvor<br />
afgræsning af arealer med kreaturer er en forudsætning må, man antageligt hente kreaturer i andre<br />
landsdele til afgræsningsformålet.<br />
Miljøbelastningen påvirkes negativt, hvis ikke den eksisterende produktion tilpasses tilsvarende.<br />
En 0-løsning er vel det mindste det øvrige samfund kan acceptere<br />
En omlægning af husdyrproduktionen på øen fra svineproduktion til kvægavl synes meget lidt<br />
sandsynlig. Alene afsætningen af produkter fra produktionen bliver vanskellig. Selv ”branding” af<br />
området vil have en begrænset effekt da tilsvarende må forventes at ske fra andre lokaliteter.<br />
Det segment som en given produktion henvender sig til, kan ende med at blive begrænset til det<br />
fynske område og nogle få turister, som kun en kort periode har præference for de egnsspecifikke<br />
produkter.<br />
Produkterne skal omsættes på en ”god” historie, kvaliteten vil næppe skille sig væsentligt ud fra det<br />
der kan produceres andre steder.<br />
Omfanget eller størrelsen på en evt. nationalpark omkring det sydfynske øhav, er afgørende for<br />
mængden af varer der produceres med et sydfynsk islæt.<br />
Intensivt landbrug på Tåsinge vil også fremadrettet være nødvendigt for at opretholde<br />
aktivitetsniveauet i landområderne. At lade noget af den frodigste og mest dyrkningssikre jord i<br />
Danmark ligge urørt er hen kan næppe forsvares.<br />
Om nogle af de mest sårbare arealer skal ændre status fra intensivt til ekstensivt dyrkede arealer<br />
eller helt gives tilbage til naturen bør ske ud fra en faglig vurdering og samfundets evt. krav om en<br />
sådan en ændring, bør tilgodese en rimelig kompensation til berørte lodsejere.<br />
B I L A G<br />
129
Flere turister/eller gæster i området som følge af nationalparkudpegning er en mulighed.<br />
Tåsinges nærhed til Svendborg og det store vejnet gør det vanskelligt at holde på turisten/eller det<br />
aktive friluftsmenneske i længere tid og det må antages at en stor del af omsætningspotentialet<br />
ligger umiddelbart udenfor øen.<br />
Dertil har området ikke meget at byde på i vinterhalvåret. Helårsturisme med sommerhusudlejning<br />
til fisketurister har langt større potentiale i sund og Bælthavet ved Langeland, samt de fynske<br />
kyster, og ikke aktuelle ift. de lavvandede områder ved Tåsinge.<br />
At en evt. nationalparkudpegning kan have en afledt effekt på bosætningen i eller i oplandet til<br />
selve nationalparken er fremhævet flere gange som en vigtig faktor og en umiddelbar fordel.<br />
<strong>Nationalpark</strong>ens nærhed bliver et aktiv. Tåsinge vil næppe opleve dette aktiv.<br />
Motorvejens nærhed vil påvirke bosætningen under alle omstændigheder og giver Tåsinge nogle<br />
helt andre forudsætninger sammenlignet med ikke landfaste øer i øhavet og ift. yderområderne på<br />
Langeland.<br />
En ”trafikkorridor” over Tåsinge-Siø- Langeland til Lolland-Falster er sikkert et aktiv i forhold til<br />
områdets udviklingsmuligheder generelt. Det vil gribe meget ind i kulturlandskabet og en negativ<br />
påvirkning af naturværdierne vil afhænge af omfanget af ændringer på vejanlægget. Det kan ikke<br />
udelukkes at det blive nødvendigt at anlægge nye strækninger ind over øen på bekostning af natur<br />
og landbrugsarealer.<br />
En <strong>Nationalpark</strong>udpegning af Tåsinge, som har til formål at styrke og bevare naturen og<br />
kulturhistorien som efterfølges af store vejanlæg giver nærmest ikke nogen mening.<br />
Skal Tåsinge være en del af en kommende nationalpark<br />
- Hvad siger lodsejerne<br />
Lokalgruppen har lavet en undersøgelse blandt lodsejerne på øen<br />
Over hundrede adspurgte er skeptiske og er utryg ved den lovgivning der gælder for nationalparker<br />
i Danmark og ønsker derfor ikke sin ejendom inddraget i en evt. nationalpark, hvor den omfattes af<br />
endnu et regelsæt.<br />
Med tilladelse fra ejerne har gruppen ved lodsejernes underskrift fået lov til at vise hvilke arealer<br />
udpegningen er uønsket.<br />
Pr. 1. februar udgør dette areal i ca. 4100 Ha privatejet land og skovbrug.<br />
Et foreløbigt kort ses her bagerst i lokalgruppens <strong>rapport</strong><br />
130 B I L A G
Det er langt overhalvdelen af øens samlede areal og da de store byområder nær Svendborg på det<br />
nordlige Tåsinge oprindeligt ikke var en del af undersøgelsesområdet, er der tale om et betragteligt<br />
areal hvor nationalparkudpegning umiddelbart er uønsket.<br />
Lokalgruppen har fået flere tilkendegivelser fra private beboere, altså ikke er lodsejere men borgere<br />
der deler lodsejernes skepsis eller ligefrem giver udtryk for at man ikke vil have <strong>Nationalpark</strong> på<br />
Tåsinge.<br />
Lokalgruppen har tilbudt ikke lodsejere muligheden for at give sig til kende og underskrive på en<br />
liste med budskabet og ønsket om at øen ikke påføres nationalparkudpegningen.<br />
- Lokalgruppens forslag til afgrænsning.<br />
Kulturhistorisk synes en udpegning af store dele af øens landområder ikke at have en væsentlig<br />
betydning for bevaringen af kulturhistoriske landskabselementer, fordi disse i forvejen er beskyttet<br />
af Naturbeskyttelsesloven.<br />
Den kulturhistoriske bygningsmasse er koncentreret omkring søfartsbyen Troense, hvor fredninger i<br />
en lang udstrækning tilgodeser beskyttelsen.<br />
Herregårdslandskabet og bygningsmassen ved Valdemars Slot er velbevaret udnyttes kommercielt<br />
og er ligeledes sikret ved fredning og anden lovgivning.<br />
En registrering af historiske værdier i området kan bistå øens lokalhistoriske museer med at bevare<br />
kulturhistoriske elementer.<br />
Formidlingen af kulturhistorien er tilfredsstillende til god.<br />
Naturområderne især de lavest liggende kystnære vådområder er interessante i international<br />
sammenhæng og derfor allerede udpeget og underlagt en mere restriktiv miljølovgivning<br />
Det vil være naturligt om disse områder kom med i en evt. nationalpark, hvis der derigennem kan<br />
rejses nogle ekstra økonomiske midler, med henblik på en særlig beskyttende indsats.<br />
Øget finansieringspotential eksempelvis ifm. genskabning af naturområder, er grundlaget for at gå i<br />
dialog og kunne tilbyde kompensation til lodsejere, der skal ændre eller indstille dyrkning eller<br />
afhænde jord til indsatsområdet.<br />
Ved eventuel inddragelse af lokale lodsejere skal det ske af frivillighedens vej, og med en<br />
kompensation som uden tvistigheder er acceptable for samme<br />
Friluftslivet har så gode vilkår på Tåsinge, at det i sig selv ikke kan berettige en udpegning.<br />
Mulighederne og adgangsforholdene vurderes at være noget over gennemsnittet.<br />
Mulighederne for at erhvervslivets udviklingsmuligheder styrkes ved en udpegning vurderes<br />
heller ikke at få nævneværdig effekt på Tåsinge som lokalområde i en evt. <strong>Nationalpark</strong>.<br />
B I L A G<br />
131
Landbrugets udviklingsmuligheder vil snarere blive begrænset og uanset udpegning være<br />
underlagt en stærkt regulerende lovgivning.<br />
Der vil i meget ringe omfang kunne ske en omlægning til mere ekstensiv drift indenfor de<br />
finansieringsmuligheder, som en nationalparkudpegning evt. kunne bidrage ekstraordinært med og<br />
ift. de muligheder, der tilbydes til erhvervet udenfor området..<br />
Lokalgruppen vurderer at inddragelse af store landområder på Tåsinge ikke kan anbefales på grund<br />
af især modstand blandt private lodsejere.<br />
Kravet til at nationalparkudpegning skal udgøre et sammenhængende område med nogle<br />
særligt bevaringsværdige værdier af kultur og naturhistorisk karakter og som kan samle<br />
lokal opbakning i befolkningen betyder at lokalgruppen som har arbejdet på Tåsinge foreslår<br />
at hovedgrupperne koncentrerer indsatsen omkring havområderne med de små ikke<br />
landfaste øer og holme.<br />
Med baggrund i ovennævnte forhold har gruppen udarbejdet et kort, som visuelt anskueliggører<br />
gruppens forslag til afgrænsning.<br />
Som det ses på kortet omfatter forslaget udover den del af øhavet med de mange ikke landfaste<br />
småøer og holme også kystnære område ved Tåsinges sydkyst ved Monnet og ud for det fredede<br />
område Vejlen ved Tåsinges vestlige kyst ud mod Svendborgsund.<br />
En udvidelse af det foreslåede udpegningsområde i forhold landområder langs kystlinierne mod<br />
Fyn, Ærø og Langeland ligger udenfor det formål som gruppen har haft.<br />
Lokalgruppen anbefaler at arbejde videre med nogle af de indsatsområder som er anbefalet, men at<br />
det kan og bør ske udenfor nationalparkregi på Tåsinge.<br />
<strong>Nationalpark</strong>lovgivningen vil ikke være attraktiv for Tåsinge.<br />
Aktiviteter og indsatsområder som har været bragt frem i arbejdsgrupperne kræver en langt bedre<br />
dialog med lokalbefolkningen og først og fremmest må man i kontakt med de lodsejere der skal<br />
afgive eller lægge jord til de foreslåede indsatsområder.<br />
På vegne af Lokalgruppen på Tåsinge<br />
Kontaktperson Ole Jørgensen<br />
132 B I L A G
Forslag fra lokalgruppe på Tåsinge til afgrænsning af en evt.nationalpark i det sydfynske øhav.<br />
B I L A G<br />
133
134 B I L A G
Helnæs lokale arbejdsgruppe<br />
Helnæs i en sydfynsk nationalpark<br />
Rapport fra Den lokale arbejdsgruppe for Helnæs<br />
Erhvervsliv<br />
5.3<br />
ERHVERV<br />
Indledning og baggrund<br />
Bestyrelsen for Helnæs Beboerforening og Borgergruppen på Helnæs dannede i efteråret 2009 en<br />
"lokal arbejdsgruppe på Helnæs", tilknyttet projektet <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>.<br />
Arbejdsgruppen består af beboerforeningens bestyrelse, borgergruppen og yderligere 3<br />
fastboende på Helnæs, i alt 14 personer. Af disse har ni ("rejseholdet") i forskelligt antal og med<br />
overlap været tilmeldt hovedarbejdsgrupperne Kultur, Natur, Friluftsliv og Erhvervsliv, således at<br />
2-5 personer fra den lokale arbejdsgruppe har deltaget i hvert enkelt af alle hovedgruppernes<br />
møder. I hovedgrupperne Kultur, Natur, Friluftsliv og Erhvervsliv har arbejdsgruppens "rejsehold"<br />
deltaget i undergrupper vedrørende en række indsatsområder i en mulig nationalpark. Det<br />
drejer sig om strandenge og mader, overdrev, kyst- og vadefugle, naturvenlig areal-anvendelse,<br />
styring af friluftsaktiviteter, jagt og fiskeri, flere og bedre friluftsfaciliteter, bosætning og<br />
infrastruktur, landbrugets muligheder i en nationalpark, og en bedre beslutningsproces frem mod<br />
og i en eventuel nationalpark. Den lokale arbejdsgruppe på Helnæs har på denne måde fået<br />
særdeles god indsigt i både indholdet i nationalparkprojektet og den måde, man arbejder på.<br />
Formålet med den lokale arbejdsgruppe på Helnæs har fra starten været:<br />
1. at belyse fordele og ulemper ved deltagelse i en nationalpark i forhold til den udvikling, der er<br />
lagt op til i landsbyplanen for Helnæs.<br />
2. at undersøge om der på Helnæs er så stor modstand mod at deltage i nationalparken, at<br />
Helnæs, ligesom det skete med Helgenæs, skal trækkes ud af nationalparkprojektet.<br />
Med dette formål og arbejdet i hovedgruppernes som grundlag har den lokale arbejdsgruppe<br />
udarbejdet og indsendt fire separate <strong>rapport</strong>er vedr. Kultur, Natur, Friluftsliv og her Erhvervsliv<br />
til de respektive hovedarbejdsgrupper. Den lokale arbejdsgruppes <strong>rapport</strong>er blev også i deres<br />
daværende form husstandsomdelt på Helnæs i slutningen af februar måned som optakt til en<br />
afstemning afholdt først i marts med det formål at give den lokale voksne befolkning mulighed<br />
for at tilkendegive deres ønske om deltagelse i en nationalpark eller ej inden den endelige<br />
drøftelse af afgrænsningen af nationalparken i hovedgrupperne for Kultur, Natur og Friluftsliv.<br />
Resultatet af afstemningen.<br />
Ved afstemningen primo marts 2010 deltog af 90% af alle fastboende voksne på Helnæs. Af disse<br />
sagde 150 nej til deltagelse i en sydfynsk nationalpark, 15 sagde ja, 5 stemte blankt og 5 stemmer<br />
var ugyldige. Samlet set er 78% af alle fastboende voksne på Helnæs altså erklærede modstandere<br />
af deltagelse i en nationalpark, mens kun 7.8% er erklærede tilhængere.<br />
B I L A G<br />
1<br />
135
Helnæs lokale arbejdsgruppe<br />
Erhvervsliv<br />
Helnæs og erhverv<br />
Helnæs har fra den tidlige middelalder, da halvøen var underlagt kronen og senere Hagenskov/<br />
Frederiksgave Gods haft landbruget som det dominerende erhverv, suppleret med fiskeri og<br />
anden mindre tilknyttet erhvervs- og handelsvirksomhed. Fra Helnæs er der ikke drevet skibsfart<br />
i nævneværdigt omfang. Der er ingen havn, men flere steder har der været ud- og indskibning fra<br />
stranden. Landsbyen Helnæs er opbygget som en langstrakt, slynget vejby med kirke, flere<br />
bevaringsværdige gamle gårde og huse iblandet nyere ejendomme og huse, nyrestaureret forsamlingshus,<br />
nedlagt mejeribygning, mølle (med funktion som frilufts- og naturskole), og skolebygninger,<br />
som nu huser en meget aktiv højskole og Borgerhuset. Mod sydøst ved Helnæsbugtens<br />
åbning findes de gamle fiskerhuse og handelssted. Længere mod syd findes et større sommerhusområde.<br />
Længst mod sydvest ligger fyrtårnet med nu privatejede og nyrestaurerede fyrmester- og<br />
fyrassistent-boliger.<br />
Helnæs har et aktivt landbrug med samling i større agerbrug og kvæg - og svinehold med<br />
tilsvarende problemer som dansk landbrug i øvrigt. Helnæs er i øvrigt velkendt for sin natur,<br />
lystfiskeri fra stranden og for sine fine asparges og kartofler. Den øvrige erhvervaktivitet på<br />
Helnæs knytter sig primært til Helnæs Kro, Helnæs Camping, friluftaktiviteter på Helnæs Mølle,<br />
højskolen og anden kursusvirksomhed, halvøens 2-3 gallerier, handel med antikviteter, internetbaseret<br />
salgs- og grafik-virksomhed og udlejning af sommerhuse o. lign. til turister og lystfiskere.<br />
De fleste jobaktive personer på Helnæs pendler til arbejdspladser i "oplandet" på Fyn. En del<br />
håndværkere og andre udefra er løbende beskæftiget på Helnæs med boligvedligeholdelse/-<br />
renovering, byggeri o. lign. En del fastboende er pensionister med lokal tilknytning eller<br />
tilflyttere tiltrukket af halvøens kvaliteter.<br />
Et af de menneskeskabte landskaber er Helnæs Mae, som gennem flere menneskealdre har tjent<br />
både helnæsboerne og fugle- og dyrelivet godt som græsningsareal og siden i mindre omfang<br />
agerbrug. I 1996-97 blev størstedelen af Maen overtaget af Skov- og Naturstyrelsen som<br />
naturprojekt og senere Natura 2000 område. Netop nu satser Skov- og Naturstyrelsen på at overtage<br />
resten af Maen gennem jordfordeling og gennemføre et EU-støttet, men endnu ikke offentligt<br />
kendt naturprojekt som forventes at omfatte hævning af vandstanden.<br />
Kulturelt er Helnæs et meget aktivt lokalsamfund med et rigt foreningsliv. Problemstillinger<br />
omkring færre fastboende og børnefamiler, trafikforhold, langsom internetforbindelse, uddannelse<br />
m.v. har Helnæs fælles med andre samfund i landdistrikterne på Vest- og <strong>Sydfyn</strong>. I den<br />
sammenhæng er de vigtigste erhvervs- og bosætningsmæssige udfordringer på Helnæs, at landog<br />
husdyrbruget bevares, og at der findes alsidige jobmuligheder for "pendlere" på Vest-<strong>Sydfyn</strong><br />
og i Odense-området, nærliggende skole- og ungdomsuddannelser med tilpasset offentlig transport,<br />
samt adgang til højhastighed bred-båndsforbindelse.<br />
Den faglige erhvervs<strong>rapport</strong> og nedsatte undergrupper<br />
Arbejdet i hovedgrupen for erhvervsliv er forsinket p.gr.a. sen færdiggørelse af den faglige <strong>rapport</strong><br />
"Erhvervsanalyse <strong>Nationalpark</strong> <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav" og udsættelse af to af hovedgruppens<br />
møder. Der er nu marts 2010 nedsat undergrupper vedr. indsats i en mulig nationalpark indenfor:<br />
Iværksætteri og netværksdannelse, Flere turisttilbud – udvidelse af sæsonen, Alternative<br />
afgrøder/økologiske produkter, Videnstunge virksomheder, *Bosætning og infrastruktur, Fra ø til<br />
ø og havn til havn, inkl. havnefaciliteter, *Landbrugets muligheder i en nationalpark og *En<br />
bedre beslutningsproces, hvor Helnæs deltager i de med *-markerede. Rapporten omfatter i øvrigt<br />
ikke Assens kommune.<br />
Kommentarer til den faglige erhvervs<strong>rapport</strong>.<br />
Basismaterialet i <strong>rapport</strong>en er stastistisk materiale og analyser af befolknings- og erhvervsudviklingen<br />
på <strong>Sydfyn</strong> samt den mulige effekt af en nationalpark, baseret på "teleforninterviews" med<br />
11 tyske og 8 britiske nationalparker og tilgængeligt internet-materiale om disse nationalparker.<br />
136 B I L A G<br />
2
Helnæs lokale arbejdsgruppe<br />
Erhvervsliv<br />
Flere af disse er dog ikke umiddelbart sammenlignelige med en sydfynsk nationalpark m.h.t. befolkningsgrundlag<br />
internt eller lige i nærheden, natur-/erhvervindhold og grundlæggende idé.<br />
Vedrørende naturens samfundsværdi gennem turisme og bosætning, kan <strong>rapport</strong>en ikke påvise<br />
en sikker effekt af at være nationalpark i forhold til at være et skønt natur- og ferieområde.<br />
Turistmæssigt synes den eneste markante effekt af at blive nationalpark at være nyhedsværdien<br />
og på langt sigt kvalitetsstempling som nationalpark i forhold til udenlandske turister.<br />
Vedrørende bosætning er det primært resourcestærke ældre, ikke-erhvervsaktive mennsker, der<br />
flytter til de rekreative områder, nationalpark eller ej, mens yngre mennesker flytter væk p.gr.a.<br />
manglende jobmuligheder i det, der typisk er yderområder. Rent økonomisk kan tilflytningen af<br />
ældre være et tveægget sværd for kommunerne i det øjeblik det øgede antal ældre får behov for<br />
sociale og sundhedsmæssige ydelser.<br />
For landbruget er kraftig kompensation i forbindelse med reduktion eller omlægning af driften<br />
nødvendig kombineret med intens rådgivning vedrørende muligheder. De sydfynske landbrug,<br />
der afvander til øhavet, vil iøvrigt i de kommende år, med eller uden nationalpark blive pålagt<br />
ekstra økonomiske byrder og restriktioner som følge af Grøn Vækst og Vand og Natura-2000<br />
planerne, som der uden relation til nationalparkplanerne må ydes kompensationer for, hvis<br />
landbrugserhvervet indenfor området skal overleve. Fra landbrugsarealerne på Helnæs er der ikke<br />
vandafledning til det sydfynske øhav, men til Lillebælt. Det betyder, at landbruget på Helnæs vil<br />
være lidt bedre stillet i forhold til vandkvalitetsplanerne end landbrug med vandafledning til det<br />
sydfynske øhav, og derfor ikke i samme grad afhængige af alternativ støtte eller omlægning.<br />
Konklusion<br />
Ved at sammenholde de faglige <strong>rapport</strong>er og forslagene til indsatsområder for de fire hovedarbejsgrupper,<br />
inkl. Erhverv, med de ideer, der er fremkommet under udarbejdelsen af "Oplæg til<br />
Landsbyplan for Helnæs" i 2007-08 og derefter, må den lokale arbejdsgruppe konkludere,<br />
1. at de specifikke og mere generelle forslag til erhvervsmæssig indsats for Helnæs' vedkommende<br />
bedst vurderes og gennemføres i lokalt tilpasset regi uden deltagelse i en nationalpark<br />
og med et realistisk syn på de økonomiske muligheder.<br />
2. at Helnæs som et aktivt landbrugssamfund er lidt bedre stillet i forhold til vandkvalitetsplanerne<br />
end landbrug med vandafledning til det sydfynske øhav, og derfor ikke i samme<br />
grad afhængige af alternativ støtte eller omlægning.<br />
3. at Helnæs som et aktivt lokalsamfund sammen med Assens kommune, som har de styrende<br />
redskaber, skal udnytte alle muligheder for at styrke bosætning indenfor alle aldersgrupper,<br />
inkl. børnefamilier. Øget bosætning alene baseret på pensionister, er ikke uden problemer på<br />
længere sigt med tiltagende ændret aldersprofil og øget behov for social- og sundhedsydelser<br />
betalt af kommunen.<br />
4. at turisme ikke er nogen betydende faktor for skabelsen af lokale arbejdspladser på Helnæs,<br />
da nettotilgangen af arbejdspladser, hvis man ser på øhavet, især sker i baglandet på Fyn, og<br />
også dér er marginalt.<br />
5. at Helnæs bør trækkes ud af nationalparkprojektet på grund af den markante mangel på lokal<br />
opbakning, jvf. at 78% (150) af de fastboende har erklæret, at de ikke ønsker at deltage, i<br />
forhold til 7,8% (15) der gør.<br />
21. marts 2010<br />
Den lokale arbejdsgruppe for Helnæs<br />
Jens Zimmer, Helnæs Byvej 41 (fmd), Annelise Larsen, Helnæs Byvej 33, Jinnie Hemmingsen,<br />
Stævnevej 23, Erik Poulsen, Strandbakken 9, Vivi Wentzlau, Stævnevej 21, Søren Foss Madsen,<br />
Strandbakken 12, Henning Storm, Lindhovedvej 25, Jørgen Jørgensen, Helnæs Byvej 11, Mikael<br />
Grønlykke, Hegningen 15, Peter Møller, Helnæs Byvej 11, Jørgen Storm, Lindhovedvej 20,<br />
Hanne Ellebæk, Bøgeskovvej 14, Niels Ellebæk, Bøgeskovvej 14, Anna Nielsen, Strandbakken<br />
28.<br />
B I L A G<br />
3<br />
137
5.4<br />
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
En gruppe skovbrugere har dannet en lokalgruppe i regi af <strong>Nationalpark</strong> i Det <strong>Sydfyn</strong>ske øhav.<br />
Indbudte er medlemmer af Dansk Skovforening, Skovdyrkerforeningen Fyn, Hede Danmark FYN samt<br />
private skovrådgivere.<br />
Der har været afholdt to møder i gruppen.<br />
Gruppe har ca. 50 medlemmer med tilsammen over 8.000 ha. skov. Repræsentationen på areal er over 65 %<br />
af det potentielle areal. Gruppen er bredt sammensat af ejere med små og store ejendomme.<br />
Gruppen underdeles i to, de fleste, der står bag nedenstående hovedkonklusion og de få ( to skove), der er<br />
neutrale i forhold til om der skal oprettes en <strong>Nationalpark</strong>. Begge grupper har bidraget til nedenstående<br />
diskussion om fordele og ulemper.<br />
Skovene er indtegnet på bilag 2, der viser modstanderne med rødt og de neutrale med blå skravering.<br />
1. Lokalgruppens primære ønske er at der ikke etableres en nationalpark i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav.<br />
2. Sekundært peges på en væsentlig mindre <strong>Nationalpark</strong>, hvis udstrækning fremgår af vedlagte bilag 1.<br />
Lokalgruppens medlemmer ser ”på den lange bane” at udpegningen af området til <strong>Nationalpark</strong> medfører at<br />
ejendomsretten angribes. Dette begrundes med at befolkningen/besøgende er bevidste om at de er i en<br />
nationalpark, og at dette betyder at hele nationalparken opfattes som om den er offentlig ejendom. Derfor vil<br />
der opstå et fortsat pres på ejendomsretten.<br />
Gruppen er bevidst om at aftaler med lodsejere sker på frivillig basis ifølge loven om <strong>Nationalpark</strong>er.<br />
Gruppen er dog af den opfattelse at frivilligheden vil blive sat under pres i <strong>Nationalpark</strong>en og at det jo ikke<br />
er frivilligt om man overhovedet vil være med i en <strong>Nationalpark</strong>s område.<br />
Gruppen finder at de primære fordele ved en <strong>Nationalpark</strong> er potentielle tilskudsmuligheder. Gruppen er<br />
skeptisk over for om der reelt vil være øgede disponible midler inden for <strong>Nationalpark</strong>en og om de i givet<br />
fald vil blive kanaliseret til skovbrugserhvervet.<br />
Gruppen er overordnet af den opfattelse at det at eje en skov inde i <strong>Nationalpark</strong>en giver begrænsede nye<br />
muligheder og fordele, tværtimod er opfattelsen at ulemperne langt vil overstige mulighederne.<br />
Gruppen har forstået at arbejdsgrupperne kun modtager forslag der er positive over for en <strong>Nationalpark</strong>. Vi<br />
anser denne holdning for udemokratisk og unuanceret. Af hensyn til at også vore synspunkter kommer til<br />
orde fremsættes det sekundære forslag.<br />
Det er gruppens opfattelse at det unikke i Det <strong>Sydfyn</strong>ske Øhav er vandet og ikke oplandet på Fyn og de store<br />
øer. Bakkerne og det meget intensivt dyrkede område på land er dækket godt af i andre <strong>Nationalpark</strong>er i<br />
Danmark.<br />
Gruppen er desuden af den opfattelse at den nuværende afgrænsning er noget uklar i sine begrundelser. Der<br />
er f.eks. tale om at det skulle være vandskellet for vandløb, der afvander til Øhavet – der er både områder der<br />
er medtaget, som afvander til Odense Fjord (Arreskov sø) og andre områder, der afvander til øhavet, der ikke<br />
er medtaget (Haarby å). Der er på Langeland heller ikke konsekvens i udpegningen.<br />
Lokalgruppen har nøje overvejet fordele/muligheder contra ulemper/trusler for skovbrugsejendommene.<br />
Overvejelserne er systematiseret efter samme inddeling som hovedarbejdsgrupperne, natur, kulturhistorie,<br />
erhverv og friluftsliv.<br />
Frands Fraas Nielsen – sekretær for gruppen<br />
138 B I L A G
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
Fordele & muligheder<br />
Natur<br />
Forventning om øgede tilskud til drift af gamle<br />
halvkulturformer, som stævningskove, og andre<br />
lysåbne arealer.<br />
Forventning om mere natur som følge af<br />
systematisk skovrejsning, der binder eksisterede<br />
skove sammen(spredningskorridorer) understøttet<br />
af <strong>Nationalpark</strong>ens/Det offentliges køb af<br />
naturydelser fra lodsejerne. Her tænkes på<br />
naturgenopretning på ”det lille areal” –en sø, en<br />
skoveng, naturlig hydrologi.<br />
Kulturhistorie<br />
Mere focus på genopretning og vedligeholdelse<br />
af kulturminderne og gamle driftsformer i<br />
skoven –mere støtte fra f.eks. fonde.<br />
Mulighed for øget indtjening på turisme, der vil<br />
opleve kulturhistorien i skoven – guidede ture –<br />
også til ovenfor nævnte restaurerede<br />
kulturminder.<br />
Erhverv<br />
Ejendomspriserne og lejeindtægter fra skovens<br />
huse stiger som følge af det attraktive i at bo i<br />
<strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Flere muligheder for at sælge nicheprodukter.<br />
Flere muligheder for at sælge ydelser til<br />
samfundet/Det offentlige/private/turister. Her<br />
tænkes på events, guidede naturoplevelser m.v.<br />
Branding af produkter fra <strong>Nationalpark</strong>en –<br />
træprodukter og (trofæ)jagt<br />
Ulemper & trusler<br />
Skovbrug er ikke natur – men der er natur<br />
indeholdt i kulturformen skovbrug.<br />
Risiko for et ensrettet natursyn – hvem<br />
bestemmer det ”rigtige” skovbrug.<br />
Risiko for begrænsninger i træartsvalget,<br />
dyrkningsmetoderne, højskovsdrift contra kort<br />
omdrift (juletræer, pil), jagt<br />
Generelt ser gruppen ikke nye muligheder for<br />
skovbruget.<br />
Eksponering af utilgængelige kulturminder. Det<br />
fører til øget færdsel og eventuelt<br />
begrænsninger af driftsform/træartsvalg.<br />
Øget færdsel medfører ulemper for faunaen.<br />
Generelt ser gruppen ikke nye muligheder for<br />
skovbruget.<br />
Et erhverv med begrænset økonomisk<br />
råderum ”passer” mindre på ”naturen” –<br />
der er behov for hver eneste<br />
indtjeningsmulighed.<br />
Risiko for begrænsninger i træartsvalget,<br />
dyrkningsmetoderne, højskovsdrift contra kort<br />
omdrift (juletræer, pil),<br />
Lavere indtægt fra jagt som følge af øget<br />
færdsel i området.<br />
Fare for øget brug af erstatningsfri regulering –<br />
kendt fra habitatsudpegningen.<br />
Risiko for at skovbrug bliver opfattet som natur<br />
og ikke et erhverv.<br />
B I L A G<br />
139
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
Fordele & muligheder<br />
Friluftsliv<br />
Øget ”busturs”trafik – der kommer en bus med<br />
turister, der skal købe noget med hjem fra<br />
nationalparken.<br />
Flere muligheder for at sælge nicheprodukter.<br />
Flere muligheder for at sælge ydelser til<br />
samfundet/Det offentlige/private/turister. Her<br />
tænkes på events, guidede naturoplevelser m.v.<br />
Branding af produkter fra <strong>Nationalpark</strong>en –<br />
træprodukter og (trofæ)jagt<br />
Mulighed for indgåelse af åremålsaftaler for<br />
benyttelse af f.eks. stier.<br />
Flere styringsredskaber for adgang til naturen –<br />
folk er der hvor der bliver reklameret for.<br />
Ulemper & trusler<br />
Stort slid som følge af øget færdsel. – det<br />
gælder på alle tre ovenstående punkter.<br />
Øgede omkostninger som følge af øget færdsel<br />
– affald, løse hunde,<br />
koordinering/administration mellem<br />
brugergrupper.<br />
Forventning fra befolkningen at der gælder<br />
offentlige regler for færdsel i <strong>Nationalpark</strong>en.<br />
Området betragtes som <strong>Nationalpark</strong>en, og<br />
ikke som privat ejendom.<br />
140 B I L A G
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
B I L A G<br />
141
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
142 B I L A G
Lokalgruppe skovbrug<br />
c/o Skovdyrkerforeningen Fyn<br />
Lombjergevej 1 6262 4747<br />
5750 Ringe ffn@skovdyrkerne.dk<br />
B I L A G<br />
143
5.5<br />
<strong>Nationalpark</strong>s-input fra øboere<br />
Deltagere: Preben Sørensen, Mogens Windeleff, Bjarne Madsen, Martin Jørgensen, Elise Hansen,<br />
Henrik Ingemann, Mimi Jespersen, Lars Helbro, Poul Henrik Harritz, Erik Schreiner Hansen,<br />
Kjeld Tønder Hansen, Poul Petersen, Claus Jensen(ref.)<br />
I weekenden d. 23-25. oktober mødtes 12 øboere og 1 ”fritidsøbo” fra 5 sydfynske øer i Svendborg<br />
til en debat om nationalpark i det sydfynske øhav. Det blev ikke til en debat for og imod en<br />
nationalpark, men vel mere en debat om muligheder, problemer og udfordringer ved at erklære det<br />
sydfynske øhav som en nationalpark. Deltagerne dækkede vel hele spektret, lige fra konstruktive og<br />
nysgerrige skeptikere til tilhængere med stærke naturbeskyttelsesinteresser. Derfor kan dette skrift<br />
ikke læses som hverken et for eller imod en nationalpark. Det skal læses som et referat af den debat,<br />
der foregik i weekenden. og holdningen er, at selvom der ikke måtte komme en nationalpark i det<br />
sydfynske øhav, så er mange af tankerne og idéerne stadig brugbare i en udvikling af området.<br />
Vi diskuterede indenfor de 4 temaer, der er lagt op til: Natur, Friluftsliv, Erhverv og Kultur. og det<br />
er klart, at der de 4 temaer imellem er et vist overlap, dvs. at der kan forekomme gentagelser. Og så<br />
har vi også sat et 5. tema i søen, idét flere af deltagerne mente, at der på Bosætning burde være et<br />
særligt fokus i en evt. nationalpark.<br />
NATUR<br />
Der var overvejende enighed om, at den sydfynske natur på land er en kultur-natur. Altså et<br />
landskab og en natur primært formet af menneskets virken. Og at disse naturtyper, såsom<br />
strandenge, skal plejes til gavn for såvel fauna som flora. Af samme grund blev det bl.a. foreslået at<br />
afgræsning af eks. kreaturer skal have en højere støttesats end når man blot lægger en mark ud i<br />
græs og så slår det en gang om året. Pesticidfri og/eller økologisk agerdyrkning skal støttes, men<br />
omlægninger skal foregå af frivillighedens vej. Og man kan belønne afgrøder, der tænkes ind i<br />
vildtplejen.<br />
Der bør også være et fokus på digernes tilstand på øerne. Det er i øboernes interesse, at de<br />
forstærkes, og øboerne bør have en assistance med dette. I ”gamle dage” sørgede lodsejerne, ofte<br />
organiserede i digelaug, selv for dette. Men i en nær fremtid med stadig voldsommere vejr og<br />
stigende vandstand, og med færre beboere på øerne, kan dette ikke klares af øboerne alene. Man<br />
kan argumentere for, at naturen må tage, hvad den vil og forme kystlinjerne, men det er ikke i<br />
øboernes interesse.<br />
Der opstod også en diskussion om man kan regulere på mængden af uønskede dyre-arter (eks.<br />
mosegrise, rotter) ved at indføre naturlige fjender. Dog blev der advaret, at det kan føre til en ond<br />
cirkel, hvor man til stadighed skal ind og regulere.<br />
Der var også et udbredt ønske om at kunne anlægge skov på de små øer.<br />
Men det største diskussionsemne under dette tema var konflikten mellem naturbeskyttelse og den<br />
øgede turisme, som jo er en forventet effekt af en evt. nationalpark. For der var enighed om, at<br />
naturbeskyttelse og en øget turisme har svært ved at gå hånd i hånd, med mindre der gøres en særlig<br />
indsats for at styre turismen. For nogle deltagere i gruppen var en tidligere markedsføring af<br />
havkajakturisme i øhavet et mønstereksempel på, hvordan det ikke skal gøre. At man uden<br />
regulering lod havkajakkerne og udlejere boltre sig i øhavet. og at deres færden i de følsomme<br />
naturområder har haft skade på dyrelivet, og at det siden har ført til restriktioner, der så også er gået<br />
144 B I L A G
ud over øboernes færden i området. Derfor skal en nationalpark ikke følges af en massiv<br />
markedsføring, slet ikke, hvis faciliteter og strategier for sejlende turister ikke er på plads.<br />
Nedenstående er stikord fra debatten:<br />
Gruppe 1<br />
Pesticidfrit område (”Brand”. kompensation, frivillighed)<br />
Plejet natur –Vild natur er kedelig, plejet natur er mere spændende<br />
Skov – ikke plantage<br />
Turisme, stianvisning, spredt udover året, fordele belastningen, infotavler, også om det lokale<br />
landbrug, rastepladser, toilet<br />
Hvad skal finansieres<br />
- Diger Konflikt i at beskytte kystkulturen, mens andre vil mene, at naturen skal råde<br />
- Stier<br />
- Shelters<br />
Gruppe 2<br />
Forbedret naturpleje på øer og holme, trods en vis afgræsning i dag, så er det ikke nok. Skal støttes.<br />
Bedre mulighed for at anlægge skov<br />
MVJ-ordning, afgræsning skal prioriteres<br />
Øget fokus på vandmiljø<br />
Særstatus for øboere Fiskeri<br />
Diger<br />
Fodermarker<br />
Ansatte naturplejere på øerne<br />
Gruppe 3<br />
Ikke nødvendigvis en øget turisme, men en organiseret turisme, der styres uden om sårbare<br />
naturområder. I markedsføringen af Øhavet, skal der sendes de rigtige informationer til de rigtige<br />
gæster, og de skal sendes til de rigtige steder, jf. eks. med havkajak. Faciliteter skal være i orden<br />
Tænke vildtpleje ind i dyrkning af landskabet, eks. stævningsskov, efterafgrøder som vildtfoder,<br />
humusopbyggende afgrøder<br />
Fremme specialafgrøder<br />
Prioritér afgræsning frem for braklægning<br />
Tang-dyrkning i Øhavet diskuteres, et uudnyttet potentiale.<br />
FRILUFTSLIV<br />
Debatten om Friluftsliv kom meget til at handle om, hvordan man beskytter de sårbare<br />
naturområder mod en forventelig øget turisme i øhavet. For at beskytte naturen, og stadig give<br />
besøgende en friluftsoplevelse, så bør man lede den besøgende af eks. stisystemer. Og den sejlende<br />
skal informeres grundigt om, hvor man kan færdes. Og især havkajak-turismen blev anset som<br />
vigtig at styre, da havkajakkerne kan færdes overalt. Det blev bl.a. diskuteret om det kunne<br />
påbydes, at man overnatter på teltpladser og shelters med toiletforhold og affaldsstativer. Men så<br />
opstår der spørgsmål som: Skal det koste noget Og hvem skal vedligeholde sådanne faciliteter Vil<br />
nye anlæg være uønskelig konkurrence i fht. eksisterende tilbud Hvis overnatning bliver for dyr<br />
og/eller, hvis faciliteterne ikke er i orden, så vil folk vælge det fra.<br />
B I L A G<br />
145
En væsentlig bekymring er øboernes muligheder for at dyrke friluftsinteresser i en sydfynsk<br />
nationalpark. En konsekvens af, at man må beskytte sårbare naturområder mod færdsel kan betyde,<br />
at øboerne hindres i at fiske og dyrke jagt. Derfor var der overvejende enighed om at beskytte<br />
øboernes jagt- og fiskerikultur. Måske ved at give dem sær-rettigheder Og lade øboere lokalt<br />
forvalte jagt og fiskeri på bæredygtig vis. De lokale jagtforeninger har en lang og fin tradition for<br />
forvaltning af jagt.<br />
Stikord fra debatten:<br />
Gruppe 1<br />
Teltpladser<br />
Kajak (ø-til-ø)<br />
Havnefaciliteter, også for børn<br />
Shelters<br />
Ø-lejre<br />
”Ø-vægtere”<br />
Velkomstcenter<br />
Gruppe 2<br />
Lokal forvaltning af bæredygtig jagt og fiskeri<br />
Anlægge stisystemer, uden om sårbar natur<br />
Primitive lejrpladser<br />
Anlægge passende faciliteter til havkajak-turister<br />
Kun overnatninger på godkendte pladser<br />
Lystfisker-turisme<br />
Informere kajak-turister om færdsel i øhavet, udstyr udlejningskajakker med GPS, og ”knald” dem,<br />
hvis de overskrider reglerne<br />
Gruppe 3<br />
Aktiv ferie<br />
Sejlerturisme (kajak, smakkejolle, mv.)<br />
Natur-lejrskoler<br />
Indret havn og/eller ferieboliger med inventar til lystfiskere<br />
ERHVERV<br />
Enighed om, at erhverv ikke bare er nye innovative virksomheder. Det er vigtigt at værne om de<br />
traditionelle erhverv, som håndværk, lærere, købmænd, postbude, gravere, fiskere, landmænd, mv.<br />
Og det ville være et kæmpeplus for erhvervene, hvis fragten på færgerne blev gjort gratis. Men<br />
ellers bør den efterhånden rimelige adgang til bredbåndsforbindelse være et godt grundlag for<br />
erhverv, der ikke kræver en egentlig tilstedeværelse på fastlandet. Landbruget bør opmuntres til<br />
specialproduktioner, udnytte det mildere klima til eks. frugtavl, frøavl, kvalitetsfødevarer, der kan<br />
sælges på den gode historie og spille godt sammen med oplevelsesturismen. Og især blev<br />
produktion af tang drøftet som et nyt innovativt tiltag. Både til konsum, men måske også som råstof<br />
til andre produkter. Det er jo paradoksalt, at fiskeforretninger på sydfyn forhandler udenlandsk tang,<br />
mens vi burde høste den afgrøde fra vores nærområde.<br />
Turisme er selvfølgelig uomgængelig i en nationalpark. Der var enighed om, at vi i dag ikke forstår<br />
at tjene nok på turisterne. Ønsket fra øboerne er ikke nødvendigvis flere turister, men at vi bliver<br />
146 B I L A G
edre til at lave forretning på de gæster vi får, og give dem optimale oplevelser. F.eks. gennem<br />
kursusvirksomhed, guidede ture og div. arrangementer. Det må gerne være en eksklusiv oplevelse at<br />
besøge en ø, der er intet ønske om en masseturisme.<br />
Især idéen om en ”ø-bus” eller snarere muligheden for at sejle mellem øerne bliver anset som<br />
attraktivt tilbud til turister i det sydfynske øhav. I øvrigt også for fastboende øboere.<br />
Stikord fra debatten:<br />
Gruppe 1<br />
Infrastruktur/tilgængelighed skal styrkes, eks. færgeforbindelser, bredbåndsadgang, fri fragt<br />
Erhverv baseret på lokale naturgivne fordele, eks. bær, frugt, krydder- og medicinurter, frøavl, og<br />
tang. Kursusvirksomhed, hvori øen er et vigtigt element.<br />
Brug øerne som en aktiv gen-ressourcebank, hvad angår planter og dyr.<br />
Vi skal tjene flere penge på de turister vi får, bl.a. via kurser, arrangementer, pakketure, guidede<br />
ture. Det skal ske via selektiv og indirekte markedsføring, en bred markedsføring er ikke ønskelig.<br />
Der skal være synergi ml. øernes erhverv<br />
Gruppe 2<br />
En ”ø-til-ø-bus”<br />
Udvikling af landbrug, eks. frøavl, gårdbutikker, bearbejdning, specialprodukter<br />
Tangdyrkning, et uopdyrket potentiale<br />
Traditionelle håndværk<br />
Servicefag, som købmand, skole, mv.<br />
Kirkerelaterede aktiviteter<br />
Fjernarbejde, såsom revisor, rådgivning, callcenter<br />
Tilskud/billige lån til iværksættere<br />
Gruppe 3<br />
IT det perfekte værktøj til at skabe arbejdspladser<br />
Landbrug, specialprodukter<br />
Fiskeri samt udnyttelse af tang, krabber, orm til lystfiskeri<br />
Flere boliger<br />
Kursusvirksomhed<br />
KULTUR<br />
Enighed i gruppen om, at ø-kulturen især er en maritim kultur. Og at den lever i bedste velgående,<br />
både i form af gamle skibe og både, som skonnerter og smakkejoller, og så den mere moderne<br />
lystsejler-kultur. Denne kulturarv bør støttes og udvikles. Men også i dag har mange øboere et tæt<br />
forhold til havet, og tilflyttere er ofte sejlere. Derfor er øernes havne af stor betydning for både<br />
fastboende og turister.<br />
Øernes bebyggede miljø er af høj kulturhistorisk værdi. Husene er oftest mere end 100 år gamle, og<br />
som alle gamle huse, så kræver de stadig vedligeholdelse. Et forslag i gruppen var, at man kunne få<br />
tilskud til at vedligeholde husene med ”gamle” metoder og materialer, så de ikke bliver ødelagt af<br />
plastik-vinduer, mv. Dog kan bevarende lokalplaner også forhindre fornuftige, moderne tiltag som<br />
eks. solpaneler på tagene. Dette dilemma bør løses. For øerne skal ikke være frilandsmuseer, men<br />
hjem for moderne mennesker, men i respekt for kulturarven.<br />
B I L A G<br />
147
Ø-kulturen, eller ø-livet, er ofte omgærdet af urealistiske forestillinger om Morten Korch-agtige<br />
tilstande. Fakta er, at de ”oprindelige” på en del af øerne er i mindretal, og at mange fastboende i<br />
dag er tilflyttere. Dog har mange af de gamle ø-slægter stadig et tilhørsforhold til øerne, ofte har de<br />
stadig ejendom på øen, selvom de er fraflyttet. Men selvom ø-samfundene også er moderne, så er ø-<br />
livet dog stadig præget af nogle af de gamle dyder, såsom tryghed, hjælpsomhed, omsorg, rolig puls<br />
og initiativ. Skyggesiden er, når omsorg og interesse bliver til ondsindet sladder. Men øboere ved,<br />
at de skal leve med hinanden, de vil uundgåeligt møde hinanden ved købmanden eller på færgen.<br />
Det lægger en dæmper på potentielle konflikter. På øerne er der et rigt og levende foreningsliv, og<br />
man er vant til ikke at få noget foræret. Der er et stort engagement i lokalsamfundet. Derfor tages<br />
der initiativ til mange projekter og arrangementer. Der er kort vej fra idé til handling.<br />
Den fremtidige ø-kultur bør mikses med det bedste fra den gamle ø-kultur og det bedste fra den<br />
moderne livsform. Blandingskulturer udgør et større udviklingspotentiale.<br />
Gruppe 1<br />
Maritim kultur skal bevares og udvikles<br />
Fællesskab (på godt og ondt): Tolerance, hjælpsomhed, rigt foreningsliv, initiativ<br />
Bebygget miljø af høj kulturhistorisk værdi<br />
Tilskud til vedligehold med de ”oprindelige” materialer<br />
Gruppe 2<br />
Udefra betragtes ø-kulturen som et glansbillede<br />
Færgen sætter pulsen ned, øboere har tid<br />
Tilflyttere flytter grænser og giver nye input<br />
Har et afslappet forhold til lovgivning og normer<br />
Øens miljø præget af generationer af øboers virke, eks. kirke, diger, gamle huse<br />
Gruppe 3<br />
Slow life<br />
Historiebevidsthed<br />
Sladder – omsorg – hjælpsomhed, passer på hinanden<br />
Foreningsliv<br />
BOSÆTNING<br />
Weekend-seminaret blev rundet af med en diskussion om bosætning på småøerne. For det er nok<br />
det, der ligger os mest på sinde, at småøerne også fremtidigt vil være små levende helårssamfund.<br />
Helårsbeboelsen på øerne er under pres, på nogle øer mere end andre. Og man kan frygte, at det<br />
pres vil blive større ved, at øerne bliver hjertet i en sydfynsk nationalpark. Det forventes, at<br />
ejendomspriserne vil stige i en nationalpark. og det kan få betydning for helårsbeboelsen. Som øbo,<br />
så er det sjældent de store indtægter, der tynger. Man må ofte ernære sig ved deltids-arbejde eller<br />
sæsonarbejde, og må indrette sig derefter. Vi har længe levet med, at helårsboliger får<br />
fritidshusstatus, og den tendens frygter vi kan forstærkes ved etableringen af en nationalpark. For en<br />
ejendom til 2-3 mio. kr. erhverves sjældent af fastboende, det er for høj en pris, mens 2-3 mio. kr.<br />
for et fritidshus, der oser af kulturhistorie, og måske endda havudsigt, absolut har sine kunder. Og<br />
så endda i en nationalpark. Den nuværende boliglovgivning er mangelfuld og kan ikke bruges til at<br />
fastholde bopælspligten. Det er muligt at lave forskellige hundekunster og på den måde omgå den.<br />
Derfor ville det være ønskeligt, at kommunerne får værktøjer til at styre denne udvikling i<br />
nationalparken. Ikke, at det altid giver mening at håndhæve bopælspligten stramt, for i nogle<br />
148 B I L A G
tilfælde kan det være bedre, at husene får fritidshusstatus. Så bliver de vedligeholdt, og<br />
fritidshusejere har også lokaløkonomisk betydning og bidrager til øens sociale liv. Men hvis<br />
markedet kun får lov til at sætte dagsordenen, så kan man frygte, at presset på helårssamfundene<br />
forstærkes. Hvis vi ser på erfaringer fra ø-samfund i eks. Sverige og Frankrig, hvor man ikke har<br />
nogen bopælspligt, så er flere øer nærmest affolket, fordi fastboende ikke har råd til at betale de<br />
høje ejendomsskatter, og fordi de unge ikke har råd til at erhverve sig ejendom. Og øer uden<br />
helårssamfund mister sin attraktivitet. Vi tror på, at når øerne får gæster i dag, så er det oplevelsen<br />
af et mikro-samfund de søger. En anden idé, gruppen diskuterede, var oprettelsen af en fond, som<br />
kan opkøbe ejendomme, istandsætte dem og udleje dem (eller sælge) til tilflyttere.<br />
Kort sagt: En sydfynsk nationalpark bør først og fremmest have som mål at styrke<br />
bosætningen!<br />
B I L A G<br />
149