Stofkartotek - Reduce
Stofkartotek - Reduce
Stofkartotek - Reduce
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Acknowledgement.<br />
Information given in this brochure is based on the GRIP<br />
foundation’s Norwegian booklet ”GRIP Stoffkartotek”. GRIP<br />
has given REDUCE permission to use the information therein,<br />
but accepts no responsibility for errors in the international<br />
versions. Errors in translation or wrong adaptation to<br />
European regulations and market conditions are solely the<br />
responsibility of REDUCE.<br />
This guide will be adapted to the conditions and<br />
regulations of Denmark within 2000.<br />
<strong>Stofkartotek</strong><br />
En vejleder i<br />
organisering og bruk av<br />
kemikalieinformasjon<br />
The Leonardo da Vinci project REDUCE
Indhold:<br />
1 HVORFOR STOFKARTOTEK ........................................................................................................................... 2<br />
2 FORANKRING I VIRKSOMHEDEN. .................................................................................................................. 8<br />
2.1 LEDERS ROLLE ..................................................................................................................................................... 8<br />
2.2 PROJEKT LEDERS ROLLE ...................................................................................................................................... 8<br />
2.3 ARBEJDSMILJØUDVALGET (AMU) OG VÆRNEOMBUDS ROLLE .......................................................................... 10<br />
3 PLANLÆGNING OG ORGANISERING ........................................................................................................... 11<br />
3.1 OVERSIGT OVER EKSISTERENDE RUTINER .......................................................................................................... 11<br />
3.2 KEMIKALIE UDVALG/FORUM ............................................................................................................................. 11<br />
3.3 SANERING OG HISTORIE ..................................................................................................................................... 12<br />
3.4 HVORDAN HÅNDTERE INDKØB I KORTLÆGNINGSFASEN ................................................................................... 12<br />
3.5 VALG AF SYSTEM. .............................................................................................................................................. 13<br />
3.6 HVEM SKAL HAVE ANSVARET FOR DRIFTEN AF STOFKARTOTEKET ................................................................... 14<br />
4 KORTLÆGNING. ................................................................................................................................................. 15<br />
4.1 HVAD SKAL KORTLÆGGES ............................................................................................................................... 15<br />
4.2 HVEM SKAL KORTLÆGGE ................................................................................................................................. 16<br />
4.3 HVORDAN KORTLÆGGE ................................................................................................................................... 16<br />
4.4 RUTINER FOR INDHENTNING AF LEVERANDØR BRUGSANVISNINGER TIL STOFKARTOTEKET. .............................. 17<br />
4.5 TILBAGEMELDING. ............................................................................................................................................. 18<br />
4.6 KVALITETSKONTROL AF LEVERANDØR BRUGSANVISNINGERNE. ........................................................................ 18<br />
5 MÅL OG PRIORITERING. .................................................................................................................................. 20<br />
5.1 STATUS OVERSIGT. ............................................................................................................................................ 20<br />
5.2 VIRKSOMHEDENS EGNE MÅL MED SUNDHED, MILJØ OG SIKKERHED. .................................................................. 21<br />
5.3 PRIORITERING AF TILTAG. .................................................................................................................................. 21<br />
5.4 KEMIKALIEOPRYDNING. .................................................................................................................................... 22<br />
6 BRUG OG VEDLIGEHOLDELSE. ..................................................................................................................... 25<br />
6.1 RUTINER FOR BRUG OG VEDLIGEHOLDELSE. ...................................................................................................... 25<br />
6.2 AFSLUTTENDE BETRAGTNINGER. ....................................................................................................................... 28<br />
www.reduce.no 1
1 Hvorfor stofkartotek<br />
Fordi virksomheden vil have viden og overblik når<br />
• ansatte tvivler på hvordan desinfektionsmidlerne skal håndteres<br />
• virksomheden får et akutudslip, og myndighederne spørger, hvad udslippet består af<br />
• det brænder i en af bygningerne, og brandvæsenet vil vide, hvad der findes der<br />
• en tidligere ansat gør virksomheden ansvarlig for senskader<br />
• forsikringsselskabet spørger, om virksomheden har kontrol over kemikalierne<br />
Denne vejledning hjælper virksomheder, som skal opbygge stofkartotek, eller som vil<br />
udnytte de muligheder, der ligger i stofkartoteket.<br />
Myndighederne kræver, at virksomheder, som håndterer farlige kemikalier, har et<br />
stofkartotek. Vejledningen tager udgangspunkt i de krav, der stilles til et stofkartotek og<br />
leverandørbrugsanvisninger. Men der gives, udover kravene, også råd og tips undervejs.<br />
Råd og tips som gør, at stofkartoteket bliver en givtig investering for din virksomhed.<br />
Hvad er et stofkartotek<br />
<strong>Stofkartotek</strong>et i en virksomhed er et centralt kartotek, som indeholder oplysninger om alle<br />
de kemiske stoffer og produkter, der bruges i virksomheden. Dette omfatter råstof,<br />
mellemprodukter som dannes i produktionsprocessen, egenproducerede og indkøbte<br />
kemiske stoffer og produkter.<br />
I stofkartoteket skal stoffets/produktets leverandørbrugsanvisning ligge. For kemiske<br />
stoffer og produkter hvor leverandørbrugsanvisning ikke er pålagt, skal kartoteket i det<br />
mindste indeholde oplysninger om navn, sammensætning, producent/omsætter, fysiske,<br />
kemiske og toksikologiske egenskaber, risikomomenter, forebyggende tiltag,<br />
førstehjælpsbehandling.<br />
Ydermere vil det være nyttigt at have information om virksomhedens totale indkøb/forbrug<br />
(mængde), om anvendelsessted (hvor) og eventuelt hvor mange/hvem, der er i kontakt<br />
med stoffet/produktet.<br />
Kravet til sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde er nedfældet i forskrift om systematisk<br />
sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde i virksomheder (intern kontrol forskriften,<br />
Arbejdstilsynets bestillingsnr. 544). Etablering og brug af stofkartotek og datablade er en<br />
central del af det praktiske sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde (HMS) i norske<br />
www.reduce.no 2
virksomheder. Alle virksomheder, som benytter giftige og andre sundhedsskadelige<br />
kemiske stoffer og produkter, er forpligtet til at have et stofkartotek, jf. arbejdsmiljølovens<br />
§11.<br />
Arbejdsmiljøloven §11<br />
“I virksomhed, hvor giftige eller andre sundhedsskalige stoffer, herunder giftigt eller<br />
sundhedsskadelig biologisk materiale, bliver fremstillet, pakket, brugt eller opbevaret på en<br />
måde, som kan indebære sundhedsrisiko, skal arbejdsprocesserne og arbejdet iøvrigt<br />
være fuldt forsvarligt sådan at arbejdstager er sikret mod ulykker, sundhedsfarer eller<br />
særligt ubehag. Beholdere og emballage med stofferne skal være tydeligt mærket med<br />
stoffernes navn og advarsel på norsk. Virksomheden skal føre register med sådanne<br />
stoffer, med angivelse af stoffets navn, sammensætning, fysiske og kemiske egenskaber<br />
samt oplysninger om mulige giftvirkninger (toksokologiske data), risikomomenter,<br />
forebyggende tiltag og førstehjælpsbehandling. Virksomheden skal have det nødvendige<br />
udstyr for at hindre eller modvirke sundhedsskader på grund af stoffer. Sådanne farlige<br />
stoffer skal ikke bruges, hvis de kan erstattes med stoffer, som er mindre farlige for<br />
arbejdstagerne”.<br />
Ydermere giver §11 regler for kontrol, prøvetagning og tilsyn, og arbejdstilsynets<br />
rettigheder præciseres.<br />
Forskrift for systematisk sundheds, miljø- og sikkerhedsarbejde (intern kontrol forskriften),<br />
indebærer at virksomheden skal<br />
“1. sørge for at de love og forskrifter i sundheds-, miljø- og sikkerhedslovgivningen som<br />
gælder for virksomheden er tilgængelig, og have overblik over de krav som er af særlig<br />
betydning for virksomheden.<br />
2. sørge for at arbejdstagerne har tilstrækkelig viden og færdigheder i det systematiske<br />
sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde, herunder information om ændringer”<br />
osv.<br />
Specifikke krav til en virksomheds stofkartotek er givet i stofkartotekforskriften og er<br />
nærmere beskrevet i Kap 4.1 Hvad skal kortlægges.<br />
Et stofkartotek har en merværdi udover at tilfredsstille myndighedernes krav. Et godt<br />
fungerende stofkartotek giver virksomheden kontrol over sin egen kemikaliehåndtering, en<br />
kontrol, som giver både ansatte, kunder, forsikringsselskab og miljøorganisationer større<br />
tryghed.<br />
Der stilles stadig større krav om at reducere risiko i forhold til såvel arbejdstagerne som<br />
ydre miljø. Dette medfører krav til dokumentation. Uvidenhed er ingen undskyldning. Et<br />
www.reduce.no 3
foretagende som ikke har kortlagt sine kemiske stoffer og produkter kunne få<br />
erstatningsansvar ved skader.<br />
Sådan gør forsikringsselskabet Storebrand (Norsk)<br />
Ved indgåelse af forsikringskontrakt benytter Storebrand i mange sammenhænge<br />
sikkerhedsskemaer, som skal udfyldes. I flere af disse sættes fokus på virksomhedens<br />
rutiner for sundhed, miljø og sikkerhed. Et område, hvor sådanne skemaer kan bruges er<br />
ved tegning af erhvervsskadeforsikring.<br />
Et godt og lidt risikofyldt arbejdsmiljø reducerer virksomhedens udgifter i forbindelse med<br />
personskader ved sygefravær. Storebrand ønsker at dette også skal komme til udtryk i<br />
præmien for erhvervsskadeforsikring.<br />
I dele af skemaet som benyttes af Storebrand (Bilag 4) stilles spørgsmål om<br />
virksomhedens omgang med sundhedsskadelige stoffer. Skal virksomheden kunne svare<br />
ja på dette spørgsmål, så må man have overblik over hvilke stoffer man bruger, samt<br />
mulige skadelige effekter af stofferne. Storebrand stiller også spørgsmål om oplæring,<br />
dokumentation og virksomhedens interne kontrolsystem.<br />
I samarbejde med forsikringsrepræsentanten udfyldes skemaet, som danner et vigtigt<br />
grundlag for fastsættelse af præmie for erhvervskadeforsikring.<br />
Arbejdsmiljø, sundhed og sikkerhed<br />
<strong>Stofkartotek</strong>et vil øge bevidstheden blandt de ansatte om hvad man håndterer og hvilke<br />
forholdsregler man må tage for at hindre skader. Oplæring og viden om korrekt<br />
anvendelse og oplagring af kemiske stoffer og produkter reducerer risikoen for skader,<br />
som for eksempel brand.<br />
Et stofkartotek giver oplysninger om nødvendigt beskyttelsesudstyr og korrekt anvendelse<br />
af beskyttelsesudstyret. Informationen fra stofkartoteket kan derfor forebygge og hindre<br />
både akutte skader og senskader, og dermed kan virksomhedens sygefravær reduceres.<br />
Akutte skader kan være ætsningsskader, åndedrætsbesvær, udtørring af hud, hovedpine,<br />
kvalme og opkastning. Senskader kan være allergi, reproduktionsforstyrrelser, kræft,<br />
hukommelsessvigt og impotens.<br />
Akutte sundhedsskader som er forårsaget af kemiske stoffer og produkter bliver<br />
systematisk registreret ved fire store sygehuse i Norge. Oplysninger bliver samlet i<br />
“Folkehelsas skaderegister”. De fleste akutte skader drejer sig om forgiftningsskader og<br />
www.reduce.no 4
ætsningsskader. Læger har pligt til at melde skader til Arbejdstilsynet, blandt andet om<br />
erhvervssygdomme på grund af kemikalieeksponering.<br />
I Norge er der per 1998 ca. 60 000 kemiske produkter på markedet som indeholder ca. 10<br />
000 forskellige stoffer.<br />
Dette forårsager årligt bl.a.<br />
• 3200 akutte skader<br />
• 100 hjerneskader pga. opløsningsmidler<br />
200 000 personer har daglig kontakt med kemikalier.<br />
Ydre miljø (natur)<br />
<strong>Stofkartotek</strong>et kan give oplysninger om forventede skadevirkninger, reaktioner og<br />
påvirkning af det ydre miljø. <strong>Stofkartotek</strong>et giver også oplysninger om, hvordan<br />
produkterne skal bruges, og hvordan eventuelle rester og tom emballage skal håndteres<br />
for at skåne det ydre miljø mod forurening og unødig belastning.<br />
Hvad er specialaffald <br />
Specialaffald er affald hvor uforsvarlig disponering kan medføre fare for alvorlige<br />
forureninger eller fare for skader på mennesker og dyr. Eksempler på specialaffald er<br />
spildolie, malingrester, kasserede plantebeskyttelsesmidler, uddaterede kemikalier m.m.<br />
Produkter som er mærket med faresymboler for brand-, sundheds-, eller miljøfare vil med<br />
få undtagelser være specialaffald.<br />
I følge forskrift om specialaffald (Statens forurensningstilsyns bestillingsnr.T-1148) har alle<br />
som er i besiddelse af specialaffald ansvar for at det opbevares, lagres og omgås<br />
forsvarligt. Virksomheder har årlig leveringspligt.<br />
Leverandørbrugsanvisningerne i stofkartoteket giver oplysninger om stoffernes<br />
nedbrydningsegenskaber, akkumulerbarhed, økotoksisitet og andre skadevirkninger.<br />
Virksomheden har i stofkartoteket et grundlag for at kunne erstatte farlige kemiske stoffer<br />
og produkter med mindre farlige alternativer, hvor sådanne findes.<br />
<strong>Stofkartotek</strong>et kan give virksomheden oversigt over den forbrugte mængde, og giver en<br />
mulighed for at blive kvit med overforbrug og reducere brug og udslip af sundheds- og<br />
miljøfarlige kemikalier.<br />
Produktreduktion hos Statens vejvæsen, 1993-94 (Norge).<br />
Statens vejvæsen kortlagde i et pilotprojekt et antal kemiske produkter, som var i brug i de<br />
www.reduce.no 5
tre nordligste amter i Norge. Nedenstående tabel viser antal registrerede produkter før og<br />
efter første reduktionstrin var gennemført. Der regnes med yderligere reduktioner.<br />
Kommune<br />
Antal produkter før Antalprodukter Reduktion i %<br />
reduktion<br />
efter reduktion<br />
Nordland 1474 483 67,2<br />
Troms 1180 365 69,1<br />
Finnmark 670 313 53,3<br />
Årsagen til den store reduktion af produkter i anvendelse, er af tre grunde:<br />
1) Gamle kemikalier blev opbevaret i årevis (disse blev indsamlet og leveret som<br />
specialaffald eller faset ud i etableringfasen af det centrale produktregister).<br />
2) Stor grad af frihed til at købe kemikalier ind, uden det var undersøgt om kemikaliet<br />
havde status som “brug tilladt”.<br />
3) Etaten manglede overblik over brug og indkøb af kemiske stoffer og produkter.<br />
Økonomi<br />
Erfaringen viser, at virksomheder, som har et velfungerende stofkartotek, har positive<br />
resultater med hensyn til reduktion af antal produkter og leverandører. De fleste vil kunne<br />
reducere antal produkttyper med 50-70%.<br />
Dette betyder:<br />
• reduceret binding af kapital<br />
• bedre pris<br />
• færre fakturer<br />
Der er også øgede krav fra både kunder og investorer til dokumentation af forholdene i<br />
egen virksomhed, og hvordan virksomheden påvirker omgivelserne. Dette betyder i<br />
praksis, at virksomheder, som har et stofkartotek og igennem det har kontrol med egen<br />
kemikalieforbrug, vil have et konkurrencefortrin. Miljøprofil efterspørges og skal kunne<br />
dokumenteres. Fremtidens vindere i konkurrenceudsatte områder har et godt fungerende<br />
stofkartotek!<br />
www.reduce.no 6
Narvik kommune (Norge) startede stofkartotek projekt i 1995/96.<br />
Eksempler på, hvad de fandt:<br />
• I gennemsnit 35 kg kemikalier pr. ansat<br />
• 11,1 tons rengøringsmidler på lager<br />
• 2,1 tons maling på lager<br />
• 9,9 tons olieprodukter (foruden fyringsolie) på lager<br />
Totalt 47,7 tons registreringspligtige kemikalier af en værdi på ca. 2,4 mill kr.<br />
Indleveret specialaffald for ca. 25.000 kr.<br />
Gevinstmål<br />
• reducere erhvervsskadepræmie<br />
• reducere brandforsikringspræmie<br />
• reducere likviditet på lager med 1,1 mill.<br />
• reducere sygefravær<br />
www.reduce.no 7
2 Forankring i virksomheden.<br />
Arbejdet med at oprette, vedligeholde og udnytte mulighederne i et stofkartotek har meget<br />
til fælles med traditionelt kvalitetsarbejde. Arbejdet skal forankres i ledelsen, og holdninger<br />
skal afspejles i virksomhedskulturen.<br />
Virksomhedens øverste leder (dvs. direktør, rådmand, daglig leder eller lignende) er<br />
ansvarlig for, at virksomheden opererer indenfor gældende love og forskrifter.<br />
Beslutningen om at etablere et stofkartotek skal tages af ledelsen i virksomheden, og det<br />
skal genspejles i virksomhedens mål for sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde.<br />
Øverste leder kan uddelegere myndighed og opgaver, men kan ikke fraskrive sig ansvar til<br />
mellemledere eller til stabsfunktion i virksomheden.<br />
2.1 Leders rolle<br />
Den øverste leder skal sørge for, at der udnævnes en projektansvarlig til etablering af<br />
stofkartoteket, og at der afsættes ressourcer til arbejdet. Desuden skal den øverste leder<br />
afklare hvilken enhed/afdeling/person i virksomheden, der skal have det overordnede<br />
ansvar for vedligeholdelse, drift og brug af kartotektet, når det først er på plads (se kap.<br />
3.6 for nærmere vejledning i hvem, der bør have ansvaret for driften af stofkartotektet).<br />
Det er vigtigt, at den øverste leder sørger for, at projektansvarlig og stofkartotekansvarlig<br />
(dette kan være samme person, men vil nødvendigvis ikke være det) får de nødvendige<br />
fuldmagter.<br />
For at få et fuldstændigt og godt fungerende stofkartotek skal hele virksomheden<br />
involveres. For små virksomheder kræver dette ikke meget information, men for store<br />
virksomheder skal hver enkelt enhed/afdeling informeres jf. figur 1 (dvs. de led<br />
virksomheden har). Informationen skal gives således, at involverede mellemledere forstår<br />
vigtigheden af stofkartoteket. For større virksomheder bør mellemledere oplæres i<br />
stofkartotek, og få ansvar for at give information til sine respektive enheder/afdelinger.<br />
2.2 Projekt leders rolle<br />
Projektlederen er ansvarlig for at få stofkartoteket etableret, dvs. sørge for at indsamle<br />
information om hvilke kemiske stoffer og produkter, der bruges i virksomheden, sørge for<br />
at der findes opdaterede leverandørbrugsanvisninger for alle kemiske stoffer og produkter,<br />
sørge for at disse samles på en hensigtsmæssig måde (kartotek, database, excelregneark),<br />
og for at sikre en god drift af kartoteket. Projektlederen er ansvarlig for<br />
rapportering til øverste leder og eventuelt til virksomhedens bestyrelse.<br />
HVEM BØR VÆRE PROJEKTLEDER <br />
www.reduce.no 8
Projekt lederrollen kan udføres af andre som i dag har en stabsfunktion, som for eksempel<br />
ansvarlige for leverandør brugsanvisninger eller indkøb, eller rollen kan udfyldes af en<br />
ansat, som er specielt kvalificeret (se figur 1).<br />
For en del virksomheder, særligt mindre, kan det være aktuelt at hyre en erfaren person til<br />
at være projektleder til oprettelse af stofkartoteket. Ulempen ved at hyre udefra kommende<br />
hjælp er, at manglende kendskab til virksomheden og virksomhedskulturen kan<br />
vanskeliggøre arbejdet, og det bliver mere krævende at etablere rutiner for god drift af<br />
stofkartoteket, når oprettelsen er færdig og projektlederen er ude af virksomheden.<br />
Den ideelle projektleder!<br />
Den enkelte virksomhed må tilpasse kravene til egen kultur, men erfaringsmæssigt har det<br />
vist sig, at følgende kvalifikationer er nyttige:<br />
• erfaring med projektarbejde<br />
• evne til at være systematisk og grundig<br />
• gode kommunikations- og motivationsevner<br />
• personlig interesse og forståelse for betydningen af stofkartotek<br />
• bred kendskab til virksomheden (eller hurtigt kunne skaffe sig dette)<br />
Det er ikke nødvendigt at have en person med kemisk baggrund som projektleder, men<br />
vedkommende bør ikke lade sig afskrække af kompliserede kemiske formler!<br />
Forslag til mandat/stillingsbeskrivelse for projektleder<br />
For at virksomheden skal kunne få et komplet stofkartotek, skal projektlederen have klare<br />
rammer for arbejdet med etableringen af kartoteket. Sådanne rammer kan laves gennem<br />
egen stillingsbeskrivelse, eller gennem et mandat for arbejdet. Her skal arbejdet<br />
konkretiseres, projektlederens myndighed defineres, ressourcetilgang beskrives ( det<br />
anbefales at tidsforbrug og budget defineres på forhånd) og rapporteringsprocedurer<br />
klarlægges.<br />
Arbejdet omfatter:<br />
• Sørge for at kortlægge alle kemiske stoffer og produkter i virksomheden<br />
• Oprette selve stofkartoteket<br />
• Lægge leverandørbrugsanvisninger i stofkartoteket<br />
• Tilrettelægge brug og drift af stofkartoteket<br />
Myndighed kan være:<br />
• Beslutte eventuelle saneringer<br />
• Pålægge enheder/afdelinger at kortlægge egne produkter<br />
• Udpege kortlægningsansvarlige i aktuelle enheder/afdelinger<br />
• Oprette kemikalieforum som støttefunktion til etablering af stofkartotek<br />
Ressourcetilgang:<br />
www.reduce.no 9
• Afklare for meget tid der skal sættes af til arbejdet med stofkartotek i etableringsfasen (i<br />
enheder/afdelinger, og hvis projektlederen er en fast ansat med andre definerede<br />
opgaver)<br />
• Budget (for eksempel til indkøb af stofkartotek, til leje af personale, til administration)<br />
Projektlederen bør fortrinsvis rapportere direkte til øverste leder og gennem øverste leder<br />
til bestyrelsen for virksomheden, men det kan være hensigtmæssigt (i store virksomheder)<br />
at placere projektlederen længere nede i virksomheden, sådan at vedkommende<br />
rapporterer via mellemleder , se figur 1.<br />
2.3 Arbejdsmiljøudvalget (AMU) og værneombuds rolle<br />
AMU, som skal etableres i virksomheder med over 50 ansatte, giver de overordnede<br />
retningslinier for hvordan sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde skal organiseres i<br />
virksomheden. AMU har den kontrollerende rolle i opbygningen af stofkartoteket, og skal<br />
vurdere om rutinerne er tilfredsstillende.<br />
Sikkerhedsrepræsentanterne har ikke noget formelt ansvar i forhold til etableringen af<br />
stofkartoteket. Det er tillidsvalgte, uafhængige medspillere som kan motivere<br />
virksomheden til arbejdet. Når kartoteket er på plads, skal øverste sikkerhedsrepræsentant<br />
have eget eksemplar af/tilgang til stofkartoteket, jf. §10 i stofkartotekforskriften<br />
(høringsudgaven).<br />
Hvis virksomheden ikke har oprettet eget AMU, skal sikkerhedsrepræsentanten fungere<br />
som AMU (jf. §4 i forskrift om værneombud og arbejdsmiljøudvalg, Arbejdstilsynets<br />
bestillingsnr. 321).<br />
www.reduce.no 10
3 Planlægning og organisering<br />
Når projekt lederen er udpeget, starter arbejdet. Figuren på midtersiden i vejledningen,<br />
illustrerer arbejdsgangen. Tag den gerne ud og hang den op, så du lettere kan se, hvor<br />
langt i arbejdet du er, og hvad der er tilbage.<br />
Husk - stofkartoteket er ikke først og fremmest til for at tilfredsstille myndighedernes krav<br />
(det er selvfølgelig en nyttig bieffekt). <strong>Stofkartotek</strong>et skal etableres og bruges for at<br />
forebygge skader på menneskers liv og sundhed og på naturens miljø, jf. kap.1.<br />
3.1 Oversigt over eksisterende rutiner<br />
Før selve kortlægningen af kemiske stoffer og produkter starter, må du som projekt leder<br />
finde ud af, hvilke rutiner der allerede findes, for at afdække mangler.<br />
Dette kan være<br />
• rutiner til godkendelse af nye kemikalier<br />
• rutiner til registrering af kemikalier<br />
• rutiner for indhentning af leverandør brugsanvisning<br />
• rutiner til sanering<br />
• rutiner til opgradering af datablad<br />
• rutiner til oplæring<br />
• rutiner for rapportering af uheld<br />
Oversigten bør give et billede af, hvad der fungerer godt og hvad der ikke fungerer.<br />
3.2 Kemikalie udvalg/forum<br />
Under arbejdet med stofkartoteket kan det for større virksomheder være hensigtsmæssigt<br />
at etablere et rådgivende forum, som for eksempel et kemikalie udvalg. Udvalget kan give<br />
råd til dig som projekt leder, og senere råd til ansvarlige for stofkartotek i forhold til<br />
sanering/fjernelse af produkter og råd om hvordan man finder de mindst farlige produkter<br />
etc. Et eventuelt kemikalie udvalg sættes sammen af ressource personer i virksomheden.<br />
Eksempel på kemikalie udvalg i Narvik kommune<br />
• Projekt ansvarlig/stofkartotek ansvarlig<br />
• Brandchef<br />
• Indkøbschef<br />
• Repræsentant for næringsmiddel tilsynet<br />
• Kommunelægen (bedriftslæge)<br />
• Sikkerhedsrepræsentant<br />
• Hovedsikkerhedsrepræsentant<br />
www.reduce.no 11
3.3 Sanering og historie<br />
Projekt lederen skal beslutte hvordan forholdet mellem kortlægning og forbedring skal<br />
være. Erfaringen viser, at der er to alternativer.<br />
Alternativ 1: Kortlægge alt. Derefter vurdere om produkter som er på lager i små mængder<br />
og produkter som ikke er i brug kan overføres til andre enheder/afdelinger eller<br />
saneres/fjernes.<br />
Alternativ 2: Kortlægge og sanere løbende.<br />
Et godt eksempel på at alternativ 1 kan betale sig, er en stor norsk østlandskommune,<br />
som indførte stofkartotek. Der fandt man gennemsnitligt 50 liter “unyttigt” beis på lager i<br />
hver børnehave, noget som blev samlet ind og senere benyttet i andre virksomheder i<br />
kommunen. Og penge blev sparet!<br />
Med alternativ 2 mistes muligheden for at overføre rester/produkter som ikke er i brug til<br />
andre afdelinger. Men kortlægningsarbejdet kan virke mere overkommeligt, og vil være<br />
arbejdsbesparende, særligt for små virksomheder. Bruges alternativ 2, er det vigtigt at give<br />
retningslinier til den/de, som skal kortlægge. Retningslinierne må omfatte kriterier for<br />
sanering, mærkning og registrering af det, som skal saneres. Se eksempel på skema til<br />
brug ved sanering, bilag 3.<br />
Uanset om du vælger at sanere under eller efter kortlægningen, må alt som<br />
fjernes/saneres af kemiske stoffer og produkter registreres, helst med<br />
leverandørbrugsanvisning i et historisk arkiv (eventuelt i stofkartoteket). Et historisk<br />
stofkartotek med oversigt over alle kemiske stoffer og produkter som er brugt og lagret på<br />
virksomheden vil kunne give oplysninger i forhold til eventuelle senskader.<br />
Tilsvarende gælder produkter for hvilke leverandør brugsanvisningerne revideres. De<br />
gamle leverandør brugsanvisninger bør lagres i det historiske arkiv. Det kan også være en<br />
idé at knytte leverandør brugsanvisninger til et dokument, som fortæller, hvad produktet<br />
blev brugt til.<br />
3.4 Hvordan håndtere indkøb i kortlægningsfasen<br />
Under planlægning af hvordan kortlægningen af kemiske stoffer og produkter i<br />
virksomheden skal foretages, må der tages stilling til, hvordan virksomheden skal forholde<br />
sig ved indkøb af nye produkter. Dette er for at hindre, at der sker ændringer i kemikalie<br />
situationen på de forskellige anvendelsessteder, uden at den som kortlægger får<br />
tilbagemelding om ændringer.<br />
www.reduce.no 12
I praksis står man overfor to alternativer:<br />
Alternativ 1: Etablere rutiner for indsamling af information om nye kemiske stoffer og<br />
produkter, som kan lægges ind i et stofkartotek, mens kortlægningen finder sted.<br />
Alternativ 2: Indføre indkøbsstop overfor nye produkter.<br />
Følgende forhold bør vurderes ved valg af alternativ:<br />
• Nuværende rutiner - er det muligt at indføre (nye) rutiner for indsamling af leverandør<br />
brugsanvisninger og vurdering* af kemiske stoffer og produkter i virksomheden<br />
• Størrelsen på virksomheden<br />
• Antal indkøbere<br />
*med vurdering menes her virksomhedens egen vurdering af kemiske stoffer og produkter,<br />
jf. kap. 5.4 kemikalie oprydning.<br />
3.5 Valg af system.<br />
Nu er det på tide at vurdere hvilken slags stofkartotek virksomheden skal have. Der er to<br />
hoved alternativer at vælge mellem: Elektronisk værktøj eller papirmapper.<br />
Forhold der bør vurderes:<br />
• Virksomhedens størrelse<br />
• Antal data (leverandør brugsanvisninger) som skal lægges ind<br />
• Antal brugere<br />
• Tilgængelighed for brugere<br />
For en virksomhed, hvor få af de ansatte bruger et begrænset antal kemiske stoffer og<br />
produkter, kan det være hensigtsmæssigt at basere sig på en enkelt mappe med<br />
fotokopier af leverandør brugsanvisningerne som fordeles til alle brugsstederne (f.eks.<br />
små laboratorier, kontorer mv.).<br />
Har virksomheden derimod mange kemiske stoffer og produkter med stor variation over<br />
tid, bør et elektronisk værktøj vurderes. Elektronisk værktøj kan være alt fra enkle<br />
regneark til færdigdefinerede databasesystemer. NB! Det er vigtigt, at du som projektleder<br />
og eventuel dataansvarlig samarbejder om valg af løsningen, og at der vælges et<br />
stofkartotek, som kan integreres med eksisterende systemer (f.eks.<br />
HMS/internkontrollsystemet).<br />
www.reduce.no 13
Elektroniske værktøj som findes på markedet pr. januar 1999:<br />
• CHESS fra Terosafe A/S<br />
• SafeWin fra Quasar A/S<br />
• SENSOR fra Loke Software A/S<br />
Disse værktøjer giver mulighed for at udskrive forskellige former for rapporter.<br />
Der findes også elektroniske databaser som indeholder et givet antal færdige leverandør<br />
brugsanvisninger, men dette tilfredsstiller ikke kravet til en virksomheds stofkartotek. Husk<br />
at det er importør/forhandler, som er ansvarlige for at skaffe opdaterede leverandør<br />
brugsanvisninger. En færdig database kan hurtigt gøre, at ansvaret ikke tydeliggøres, og<br />
databasen uddateres. Der er heller ikke noget i vejen for at bygge ens egen elektroniske<br />
database, eventuelt samle leverandør brugsanvisningerne i et elektronisk regneark.<br />
3.6 Hvem skal have ansvaret for driften af stofkartoteket<br />
Den ansvarlige for stofkartoteket er den person, som skal være systemansvarlig for<br />
stofkartoteket, når etableringsfasen er afsluttet, jf. kap. 6 Brug og vedligehold. Hvis du som<br />
projekt leder ikke skal være stofkartotek ansvarlig, er det vigtigt, at ledelsen allerede nu<br />
afklarer, hvem der skal have ansvaret, når stofkartoteket er på plads, sådan at personen<br />
kan deltage i processen med at etablere stofkartoteket.<br />
Hvor ansvaret for et stofkartotek skal ligge, afhænger både af virksomhedens størrelse og<br />
organisationsform. Hvis virksomheden har egen leverandør brugsanvisningsafdeling (jf.<br />
figur 1), vil dette være et naturligt sted at placere det overordnede ansvar for driften af<br />
stofkartoteket. Andre muligheder kan være, at den enhed/afdeling som er den største<br />
bruger af kemiske stoffer og produkter får ansvaret for stofkartoteket, eller det kan<br />
placeres i en central indkøbsafdeling.<br />
Uanset hvor bedriften placerer ansvaret for stofkartoteket, må den/de personer, som er<br />
ansvarlig for drift have tilgang til nødvendig kompetence for at kunne kvalitetstjekke<br />
databladene, jf. kap. 4.6, og den ansvarlige bør have fuldmagter i forhold til kortlægning,<br />
oplæring, rapportering, osv. For større virksomheder med elektronisk værktøj må der<br />
udpeges ansvarlige i alle enheder/afdelinger.<br />
www.reduce.no 14
4 Kortlægning.<br />
Kortlægningsfasen giver oversigt over hvilke kemiske stoffer og produkter, der findes i<br />
virksomheden. Nu lægges grundlaget for kvaliteten af stofkartoteket. Kortlægningen består<br />
af flere faser:<br />
1. Kortlægge hvilke produkter, der er i brug og hvilke på lager.<br />
2. Sanere produkter som er forældede eller som ikke længere er i brug (vær OBS på<br />
specialaffald, se definition i kap. 1)<br />
3. Indsamle leverandør brugsanvisninger for produkterne, som har været brugt eller som<br />
er i brug<br />
4. Registrere leverandør brugsanvisningerne og eventuel anden information (se kap. 1) i<br />
kartoteket.<br />
4.1 Hvad skal kortlægges<br />
Krav til stofkartotek er nedfældet i stofkartotek forskriften.<br />
<strong>Stofkartotek</strong>et skal indeholde leverandør brugsanvisninger for kemiske stoffer og produkter<br />
som er reguleret i forskrift om leverandør brugsanvisninger (Arbejdstilsynets bestillingsnr.<br />
548). For at kunne udnytte informationen i stofkartoteket optimalt, anbefales det, at<br />
samle/udarbejde leverandør brugsanvisninger for alle kemiske stoffer og produkter i<br />
virksomheden, selv om de falder uden for forskriften om leverandør brugsanvisninger.<br />
Først da har virksomheden et fuldstændigt stofkartotek, som kan give information om<br />
blandt andet udvikling over tid, og som sikrer både ansatte og virksomhedens miljøprofil, jf.<br />
kap. 1.<br />
Forskriften om leverandør brugsanvisninger kræver datablade for alle mærkningspligtige<br />
stoffer og produkter. Vær opmærksom på at en del produkter kan være mærkningspligtige<br />
uden at de er mærket! Manglende mærkning kan skyldes, at produktet er gammelt, og at<br />
kriterierne for mærkningspligt er ændret, efter produktet blev produceret. Det kan også<br />
være, at en producent ikke har overholdt mærkningspligten, eller at din virksomhed har<br />
ændret emballagen på produktet og f.eks. har fyldt ren sprit på tomme plastflasker, fyldt<br />
diesel på umærkede kander mv.<br />
Hvad skal kortlægges<br />
Eksempler på produkter er acetone, benzin, rustløser på spraydåse, rengøringsmidler,<br />
maling, cement, fortyndere og laboratoriekemikalier.<br />
Forenklet kan man sige, at kemiske stoffer og produkter (kemikalier) er alt som findes på<br />
flydende form, som pasta, pulver eller gas. Man bør også medtage stoffer og produkter<br />
som forandrer egenskab eller forbruges ved brug, for eksempel svejseelektroder, der<br />
afgiver gasser ved brug.<br />
www.reduce.no 15
Erfaringen har vist, at mange virksomheder har manglende viden om hvor store mængder<br />
kemikalier, der findes i egen virksomhed - “vi er jo ingen kemisk bedrift”. Tænk både på<br />
mængderne i dit eget køkkenskab, i garagen eller i hobbyrummet!<br />
4.2 Hvem skal kortlægge<br />
Projekt leder må afgøre hvorvidt han/hun kan foretage al kortlægningen selv, eller om det<br />
er nødvendig med en ansvarlig i hver enhed/afdeling. Hvis virksomheden er så stor, at det<br />
er nødvendig med flere til kortlægning, må projekt leder sørge for, at der udnævnes<br />
ansvarlige til kortlægningen, og at der gives oplæring i, hvordan kortlægningen foretages.<br />
Det er vigtigt, at den som skal kortlægge har rigtigt beskyttelsesudstyr for at beskytte sig<br />
mod kemikalieeksponering.<br />
Tjekliste for den som skal kortlægge:<br />
• Brug beskyttelsesudstyr! Tøj, briller, handsker, åndedrætsværn. (Husk at kemikaler som<br />
er ætsende, kræftfremkaldende eller lignende kan være umærket/fejlmærket)<br />
• Brug registreringsskema (jf. 4.1 Hvad skal kortlægges, og bilag 2)<br />
• Mærk det som skal saneres/som foreslås saneret<br />
• Vurder om kemikalerne er forsvarligt lagret (låst skab m.v.)<br />
4.3 Hvordan kortlægge<br />
For at kunne skaffe opdaterede leverandør brugsanvisninger for de produkter, der findes i<br />
virksomheden, må du starte med at kortlægge, hvilke kemiske stoffer og produkter der er i<br />
brug og på lager. Eksempel på skema til brug ved kortlægning findes i bilag 2.<br />
Kortlægningen skal omfatte følgende:<br />
• Handelsnavn<br />
• Leverandør (ikke lokalforhandler, med mindre der kun er opgivet udenlandsk leverandør<br />
på etiketten)<br />
• Om virksomheden har opdateret leverandør brugsanvisning for produktet<br />
www.reduce.no 16
Ydermere bør du notere følgende information:<br />
• Faresymbol for sundhed, brand og miljø<br />
• YL-gruppe<br />
• Mængde<br />
• Hvilket sprog mærkningsetiketten er på<br />
• Produkter som har gammel mærkning. NB! Mærkningsforskrifterne er fra 1982<br />
(opdateret flere gange), og symbolbrugen før 1982 var anderledes<br />
Man kan med fordel også notere, om produkterne er i brug, vil blive brugt eller kan<br />
undværes. Produkter som skal sendes til destruktion mærkes med dette, jf. kap. 3.3<br />
Sanering og historie. Hvis produktet er specialaffald, må det sendes til godkendt<br />
modtagelse for specialaffald (NORSAS har information om nærmeste modtagelser for<br />
specialaffald, se nyttige kontakter bagest i hæftet).<br />
Det er også vigtigt at man kortlægger rør med tappestationer; ved disse skal der oplyses<br />
om faremomenter. Der anbefales mærkning med stoffets/produktets mærkningsetiket.<br />
4.4 Rutiner for indhentning af leverandør brugsanvisninger til<br />
stofkartoteket.<br />
Indhentning af leverandør brugsanvisninger kan foretages løbende i kortlægningsfasen,<br />
eller det kan foretages, når kortlægningen er færdig. Det kan være godt at bede<br />
leverandørerne, om alle leverandør brugsanvisningerne samtidigt, men så må du vente til<br />
hele kortlægningen er færdig. På den anden side vil arbejdet med registrering og<br />
indlægning i kartoteket blive bedre fordelt, hvis ikke alle leverandør brugsanvisningerne<br />
kommer samtidigt. Her er det smag og behag der afgør - og den afgørelse ligger på dig<br />
som projekt leder.<br />
Oplysningerne i stofkartoteket skal være sådan, at brugerne kan håndtere kemikalierne<br />
forsvarligt. Informationen skal skrives ind i 16 obligatoriske punkter, se bilag 1 Oplysninger<br />
på en leverandør brugsanvisning.<br />
Har du valgt papirkartotek, beder du om at få en fotokopi af leverandør brugsanvisningen.<br />
Har du valgt en elektronisk kartotekløsning, kan du bede om at få leverandør<br />
brugsanvisningen tilsendt i det elektroniske format du ønsker. Hvis leverandøren ikke kan<br />
tilfredsstille dette ønske, bed om at få det elektronisk, så du kan overføre det til dit<br />
stofkartotek ved klippe-klistre metoden, eventuelt kan du hente databladene ned fra<br />
internettet. Sidste alternativ hvis du har elektronisk kartotek, er en papirkopi som eventuelt<br />
kan scannes ind.<br />
Tjekliste for indsamling af leverandør brugsanvisninger:<br />
1. Leverandør brugsanvisning på dansk som indeholder alle de 16 punkter (Bilag 1)<br />
2. Rigtigt format (papir, excel, databse)<br />
www.reduce.no 17
3. Opdateret leverandør brugsanvisning indenfor en bestemt dato (kan dleverandøren ikke<br />
opfylde et sådan krav, bør den ikke benyttes).<br />
4. Hvis leverandøren ikke har leverandør brugsanvisning, fordi produktet ikke er<br />
mærkningspligtigt: Bed alligevel om leverandør brugsanvisning, sekundært bed om<br />
bekræftelse på, at produktet ikke er behæftet med fare for sundhed, miljø og sikkerhed.<br />
5. Giv en tidsfrist for, hvornår du vil have leverandør,brugsanvisning!<br />
4.5 Tilbagemelding.<br />
Når den første kortlægning er udført, og indhentning af leverandør brugsanvisninger er<br />
begyndt, bør du give tilbagemeldinger på, hvad du har fundet, både opad og nedad i<br />
virksomheden. Hvor mange brandfarlige produkter/stoffer er på lager og i brug i<br />
virksomheden Hvor mange produkter/stoffer findes I hvilke mængder Hvor mange<br />
giftige produkter Hvor mange leverandører handles det fra Hvor stor er<br />
lagerbeholdningen osv.<br />
De fleste får en del overraskelser, både ledelse og medarbejdere kan blive motiveret til at<br />
arbejde med stofkartoteket, når sådanne tal præsenteres. Dette kan også påvirke ledelsen<br />
til at revurdere og gribe fat i målene for sundhed, miljø og sikkerhed. Mere uddybende om<br />
dette i kap. 5 Mål og prioriteringer.<br />
4.6 Kvalitetskontrol af leverandør brugsanvisningerne.<br />
Når leverandør brugsanvisningerne kommer ind, må disse kvalitetstjekkes, før de lægges<br />
ind i stofkartoteket. Kvalitetstjekket kan udføres af dig som projekt leder, eller kan<br />
eventuelt uddelegeres til kemikalie udvalg eller lignende.<br />
Kvalitetstjekket indebærer først og fremmest, at alle nødvendige oplysninger, jf. §6 i<br />
<strong>Stofkartotek</strong>sforskriften, er givet, og at databladet er opdateret, som du bad om. Nedenfor<br />
følger en tjekliste, som kan være nyttig.<br />
Hvis virksomheden ikke har den nødvendige kompetence til at kvalitetstjekke databladene,<br />
kan eksterne kræfter som sikkerheds- og sundhedspersonale (for eksempel<br />
bedriftsundhedstjensten) eller konsulenter kontaktes.<br />
Olieindustriens landsforening (OLF) har indført en fælles godkendelsesordning for<br />
leverandør brugsanvisninger for kemiske stoffer og produkter som bruges offshore.<br />
Kvalitetstjek af leverandør brugsanvisninger<br />
1. Er leverandøren registreret i Produktregistret (Oversigt udgives årligt)<br />
www.reduce.no 18
Alle importører skal deklarere stoffer og produkter, som er fare- eller YL-klassificeret. Husk<br />
at leverandør navnet i leverandør brugsanvisningen er identisk med den som er juridisk<br />
ansvarlig for information.<br />
2. Er leverandør brugsanvisningen opdateret<br />
Minimumskrav er, at det skal være opdateret i forhold til nye forskrifter, vær blandt andet<br />
OBS på nyt krav om miljømærkning, og krav om mærkning af aerosol beholdere.<br />
3. Indeholder leverandør brugsanvisningen alle 16 punkter, jf. bilag 1<br />
a) Til punkt 2 kemisk sammensætning: Tjek hvilke komponenter, der er grundlaget for<br />
klassificeringen, og at disse er klassificeret i samspil med gældende stofliste.<br />
b) Til punkt 8 eksponeringskontrol og personligt beskyttelsesudstyr:<br />
Tjek at oplysningerne er i overensstemmelse med sidste administrative norm liste<br />
• ved anbefaling om åndedrætsværn skal filtertype, friskluft, trykluft etc. angives. “Brug<br />
egnet åndedrætsværn” er ikke tilstrækkelig information.<br />
• ved anbefaling om beskyttelseshandsker/handsker skal type, for eksempel<br />
gummihandsker, neoprenhandsker etc. angives. “Brug beskyttelseshandsker” eller<br />
“Brug egnede beskyttelseshandsker” er ikke tilstrækkelig information.<br />
c) Til punkt 11 og 12: Tjek om der er overensstemmelse mellem oplysningerne om<br />
sundheds- og miljøfare i dette punkt og mærkningsetiketten. Etiketten tjekker du på<br />
produktet, eller du beder leverandøren sende en mærkningsetiket med.<br />
Husk at alle faremærkede produkter skal være mærket på dansk!<br />
Ved mangler på leverandør brugsanvisning, tag kontakt med forhandler og bed om et nyt<br />
datablad. Forhandler har pligt til at udlevere opdateret leverandør brugsanvisning, jf.<br />
forskrift om leverandør brugsanvisning §4.<br />
Hvis du ikke kan få en fuldstændig leverandør brugsanvisning fra forhandler, skal<br />
produktet ikke bruges. Kun de leverandør brugsanvisninger du godkender skal placeres i<br />
stofkartoteket. Er du i tvivl, kontakt Direktoratet for Arbejdstilsynet for hjælp og råd<br />
(adresse og telefonnummer under Nyttige kontakter bagest i hæftet).<br />
Ved import og tilpasning af kemikalier til eget brug eller ved tilblanding af råstoffer til et<br />
halvfabrikat eller færdigt produkt, har virksomheden selv ansvaret for at udarbejde danske<br />
leverandør brugsanvisninger og sørge for korrekt klassificering og mærkning (kontakt<br />
Statens Forurensningstilsyn, Arbejdstilsynet, Direktoratet for brand- og eksplosionsværn.<br />
Produktregistret for mere information).<br />
TILLÆG I KARTOTEKET<br />
Når leverandør brugsanvisningen er godkendt, placér denne sammen med evt. andre<br />
oplysninger som brugersted, indkøbsmængde etc. i stofkartoteket.<br />
www.reduce.no 19
5 Mål og prioritering.<br />
Nu når stofkartoteket er på plads, kan virksomheden med udgangspunkt i målene for<br />
sundhed, miljø og sikkerhed prioritere opgaver og definere projekter/tiltag for at reducere<br />
sundheds- og miljøbelastningen som følge af kemikalie forbrug.<br />
Det er dig som projekt leder, i samarbejde med involverede parter som kemikalie udvalget,<br />
AMU, berørte ansatte og sikkerhedsrepræsentant, der må afdække problemområderne og<br />
foreslå nye mål, prioritere tiltag og eventuelt definere specifikke projekter. Nedenfor gives<br />
nogen tips til, hvordan du kan gå frem i dette arbejde.<br />
5.1 Status oversigt.<br />
Efter kortlægningen, og mens registreringen af leverandør brugsanvisninger i<br />
stofkartoteket står på, har du sandsynligvis fået et tilpas godt overblik, så du kan beskrive<br />
nuværende situation. En beskrivelse af virksomhedens kemikalie forbrug, -lagring og -<br />
håndtering kan være den bedste måde at afdække fejl og mangler, og få motiveret så vel<br />
ledelse som medarbejdere til at arbejde med kemikalie information.<br />
Statusoversigten bør sige noget om antal kemiske stoffer og produkter, mængde, type,<br />
antal på lager m.v.<br />
Eksempler på forskellige statusrapporter fra stofkartoteket, kan være<br />
• hvilke kræftfremkaldende stoffer bruges i virksomheden, og hvor bruges disse<br />
• hvor bruges produkter i YL-gruppe større end 2<br />
• hvor mange rengøringsprodukter bruges i virksomheden<br />
• hvor befinder de eksplosionsfarlige stoffer og produkter sig<br />
Du har måske også fået en del tips og kommentarer fra ansatte gennem kortlægningen,<br />
disse skal tages alvorligt, og bør refereres anonymt i din beskrivelse af nuværende<br />
situation.<br />
Krav fra myndighederne<br />
Med udgangspunkt i statusrapporten må du tjekke. hvorvidt virksomheden overholder krav<br />
og pligter fra myndighederne.<br />
Først må du få oversigt over hvilke kemikalie relaterede krav din virksomhed skal<br />
tilfredsstille. GRIP kemikalier, en database med et utal af søgefunktioner ind til kemikalie<br />
regelsættet, kan være til hjælp. Se på internetttet www.grip.no,GRIP kemikalier. Er du<br />
usikker på, hvilke krav din virksomhed skal efterleve, tag kontakt med<br />
www.reduce.no 20
tilsynsmyndighederne (Statens Forurensningstilsyn, Direktoratet for arbejdstilsynet mv. -<br />
se Nyttige kontakter bagest i hæftet).<br />
5.2 Virksomhedens egne mål med sundhed, miljø og sikkerhed.<br />
Derefter kan du gå løs på at definere virksomhedens egne mål og krav til kemikalie<br />
håndtering, eventuelt sammenstille oplysninger du nu har i stofkartoteket med<br />
virksomhedens mål for sundhed, miljø og sikkerhed.<br />
Eksempler på mål:<br />
• 0-udslip af prioriterede miljøgifte<br />
• 100% forsvarlig affaldshåndtering<br />
• <strong>Reduce</strong>re antal kemiske produkter i virksomheden (med X%)<br />
• <strong>Reduce</strong>re antal faremærkede produkter (med X%)<br />
• <strong>Reduce</strong>re forbruget af kemiske produkter (med X%)<br />
• Indføre indkøbsrutiner for kemiske produkter<br />
• Indføre gode rutiner for oplæring af ansatte<br />
Eksempler på krav:<br />
• Der skal ikke benyttes produkter i YL-gruppe større end 2<br />
• Det skal ikke benyttes produkter med pH større end 12 eller pH mindre end 2<br />
(brugsopløsning)<br />
• Der skal ikke benyttes kræftfremkaldende stoffer<br />
• Opløsningsmiddel koncentrationen i arbejdsmiljøet må ikke overstige 1/3 af<br />
administrativ norm for forurening i arbejdsatmosfæren (Arbejdstilsynets bestillingsnr.<br />
361)<br />
• Der skal ikke benyttes stoffer med mere end 0,1% indhold af tungmetaller<br />
• Kemikalier i brug skal jævnligt vurderes med sigte på udskiftning til mindre sundhedsog<br />
miljøfarlige kemikalier<br />
• Nyansatte skal indenfor 3 måneder have gennemgået en oplæring i brug af stofkartotek<br />
• Der skal foretages jævnlige sikkerhedsrunder med tjekliste for kemikalier<br />
• Nye kemikalier skal ikke belaste rensningsanlæg (luft og vand) mere end tidligere<br />
benyttede kemikalier<br />
5.3 Prioritering af tiltag.<br />
www.reduce.no 21
For at opfylde målene og kravene for sundhed, miljø og sikkerhed virksomheden har stillet,<br />
må der højest sandsynligt ryddes op i virksomhedens forhold til kemiske stoffer og<br />
produkter: Lager, leverandører, produkttyper, produktmængde mv. Før I går i gang, kan<br />
det være smart at rangere de ulige tiltag for at opfylde mål og krav efter hvilke, der giver<br />
højest nytte til lavest pris.<br />
Følgende forhold bør vurderes i forbindelse med rangeringen:<br />
• Ansattes sikkerhed<br />
• <strong>Reduce</strong>ret miljøbelastning<br />
• Omkostningsreduktion eller indtægtsøgning<br />
• Hurtige resultater (for eksempel reducerede omkostninger, forbedret profil)<br />
• Sammenhæng med andre planlagte tiltag<br />
• Oplæringseffekt i organisationen<br />
• Interne motivationseffekt overfor ansatte<br />
• Markedsgevinster<br />
• Profil udadtil<br />
• Attraktiv arbejdsplads<br />
Det kan være smart at starte tiltagene som er forholdsvis enkle at gennemføre, tager kort<br />
tid, og giver synlig virkning. Efterhånden som motivationen stiger og man ser de første<br />
prioriterede tiltag betaler sig, akn de mere komplicerede og omkostningkrævende tiltag<br />
gennemføres.<br />
De tiltag som har størst økonomisk betydning på kort sigt, vil ofte være på området:<br />
• Reduktion af antal kemikalier og leverandører kombineret med bedre indkøbsaftaler.<br />
• <strong>Reduce</strong>ret lagerbeholdning<br />
• <strong>Reduce</strong>ret erhvervsskadepræmie<br />
• <strong>Reduce</strong>ret erhvervsskade og brandpræmie som følge af god kemikaliekontrol<br />
I store virksomheder kan det vælges ud at prioritere erhvervsgrupper som er<br />
storforbrugere af kemikalier, som ansatte indenfor rengøring, vedligehed, værksted. Bedre<br />
oplæring og korrekt værneudstyr vil kunne motivere disse erhvervsgrupper til at være med.<br />
5.4 Kemikalieoprydning.<br />
Uanset hvordan virksomheden har prioriteret, vil de før eller siden være nødt til at rydde op<br />
i lagerbeholdningen (hvis dette ikke er gjort under kortlægningen), vurdere antal og type<br />
produkter og vurdere leverandørtilknytning, for at få bedre oversigt og mere kundskab om<br />
www.reduce.no 22
kemikalierne i virksomheden. Nedenfor gives nogle gode råd om hvad du som projektleder<br />
bør lægge vægt på ved disse vurderinger.<br />
PRODUKTVURDERING<br />
Vurderingen af produkter kan foretages før leverandørbrugsanvisningerne er på plads,<br />
under forudsætning af, at du har registreret nok information i kortlægningsfasen, jf. kap.<br />
4.1 Hvad skal kortlægges. Hvis ikke, må du vente til alle leverandørbrugsanvisningerne er<br />
på plads.<br />
Produktvurderingen kan enklest foretages gennem en kategorisering af produkterne i fire<br />
kategorier:<br />
1. Mærkningspligtige produkter som skal destrueres (uddaterede, kan ikke skaffe<br />
leverandørbrugsanvisning m.v.)<br />
2. Produkter som ikke længere er i brug, og som ikke skal bruges andre steder (Der findes<br />
ikke anvendelsesområder, der findes bedre alternativer)<br />
3. Produkter som ikke længere er i brug men som muligvis kan bruges andre steder (f.eks.<br />
malingsrester)<br />
4. Resten<br />
Produkter som falder ind under kategori 1 og 2 skal destrueres på forsvarlig måde.<br />
Produkter som falder ind under kategori 3 må ses samlet om de kan bruges andre steder.<br />
Produkter i kategori 4 må vurderes op mod virksomhedens HMS-mål/krav. Det letteste er<br />
at se om nogle har overlappende brugsområde, og om det er muligt at reucere antal<br />
produktertyper i fremtiden (nye indkøb). Ved reduktion, vælg de produkttyper som har<br />
lavest sundheds- og miljøbelastning totalt set. Vurder om der findes alternativer til<br />
produkterne. På renholdningssiden findes der f.eks. alternative produkter (mikrofiberklude,<br />
vaskekort) som kan reducere brugen af rengøringsmidler med 70-100%.<br />
Færre produkttyper vil give bedre likviditet i form af reduceret lagring, vil give færre<br />
fakturer - bedre økonomi (behandling af en faktura er, per 1.1.1999, anslået til at koste 150<br />
til 500 kroner for virksomheden!)<br />
Leverandørvurdering<br />
Som en vidreføring af produktoprydningen, akn virksomheden nu se omdet er muligt at<br />
forbedre leverandørforbindelserne ved at reducere antal leverandører, og ved at få mere<br />
ud af de leverandører som anvendes.<br />
Hensigten med at reducere antal leverandører, er at spare penge ved at have færre og<br />
bedre indkøbsaftaler, færre fakturer, bedre oplæring og færre skader, enklere opdatering<br />
af kartoteket, reduceret totalforbrug. En del leverandører kan også være behjælpelige med<br />
rigtig dosering af f.eks. rengøringsmidler ved at tilbyde udstyr til automatisk dosering.<br />
Hvilke leverandører bør vælges fra<br />
1. De som ikke akn skaffe leverandørbrugsanvisninger<br />
www.reduce.no 23
2. De som ikke er registrerede i “Brønnøysundregistret”<br />
3. De som omsætter mærkningspligtige produkter men som ikke er på Produktregisterets<br />
oversigt over firmaer med produkter i Produktregistret (opdateres årligt), med mindre<br />
der er tale om leverandører af laboratoriekemikalier, som ofter er på under 100 kg om<br />
årte (ikke deklarationspligtigt).<br />
Vurder derefter:<br />
• hvilke leverandører kan dække flest behov<br />
• hvilke rutiner har leverandøren for opdatering af leverandørbrugsanvisninger<br />
• hvad kan leverandøren tilbyde af oplæring i brug af kemikalierne<br />
www.reduce.no 24
6 Brug og vedligeholdelse.<br />
Nu er stofkartoteket på plads, og arbejdet med opdatering, vedligeholdelse og fornuftig<br />
brug af kartoteket starter. Projekt lederens arbejde med at etablere stofkartoteket afsluttes<br />
med at etablere rutiner for brug og vedligeholdelse af stofkartoteket. For store<br />
virksomheder (som en kommune) kan det være hensigtsmæssigt at fastsætte rutiner i<br />
form af en driftshåndbog. Nedenfor gennemgås de elementer som må anbefales i en<br />
driftshåndbog. Selv om virksomheden ikke skal lave en driftshåndbog, vil de elementer,<br />
som tages op nedenfor være nødvendige at vurdere for at få gode rutiner på plads.<br />
6.1 Rutiner for brug og vedligeholdelse.<br />
Hensigten med at etablere faste rutiner for stofkartoteket, er at sikre opdatering,<br />
vedligeholdelse og brug. Et sovende, uddateret stofkartotek er kun lidt værd! Der er her<br />
sat elleve punkter op, som bør vurderes, når rutinerne etableres. For de virksomheder,<br />
som skal have en driftshåndbog, kan den systematiseres i elleve kapitler, som hver<br />
omhandler de elleve punkter.<br />
1. Love og forskrifter (oversigt over, hvad virksomheden skal efterleve)<br />
2. Mål for kemikalie arbejdet (jf. systematisk sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde)<br />
3. Organisering i virksomheden, placering af ansvar<br />
4. Vedligeholdelse af kartoteket<br />
5. Oplæring i brug af stofkartoteket<br />
6. Distribution af leverandør brugsanvisninger i virksomheden<br />
7. Beskyttelsesudstyr/beskyttelsestiltag<br />
8. Krav til underleverandør, som skal bruge kemiske produkter i virksomheden<br />
9. Kontrol og revision af stofkartoteket<br />
10. Afvigelsesbehandling<br />
11. Dokumentation<br />
1. Love og forskrifter<br />
www.reduce.no 25
Virksomheden skal have overblik over hvilke love og forskrifter, der skal overholdes, samt<br />
hvilke krav der stilles, se under kap. 5.1 Krav fra myndigheder, og GRIP kemikalier på<br />
Internettet, www.grip.no.<br />
2. Mål for kemikaliearbejdet<br />
Virksomhedens sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejde, og motivationen bag målene, må<br />
ses i forhold til virkeligheden (dvs. stofkartoteket). Hvad gør virksomheden for at finde frem<br />
til alternative kemikalier<br />
3. Organisering/ansvar<br />
Ansvar skal afklares og understøttes af en organisationsbeskrivelse som viser, hvem der<br />
har hvilket ansvar, jf. figur 1. Konkret ansvar i forhold til indhentning af leverandør<br />
brugsanvisning, drift, vedligeholdelse og opdatering af stofkartoteket skal placeres. Der må<br />
også præciseres ansvar og roller til eksisterende funktioner som f.eks. ansvarlige for<br />
sundheds-, miljø- og sikkerhedsarbejdet, sikkerhedsrepræsentant,<br />
bedriftssundhedstjeneste.<br />
4. Vedligeholdelse af kartoteket<br />
Etabler rutiner for at sikre at<br />
• registrerede kemikalier bliver fulgt op ved ændringer i klassificering<br />
• eksisterende kemikalier skiftes ud med mindre farlige alternativer<br />
• indkøb af nye produkter godkendes<br />
• nyindkøb foretages af udpegede, oplærte personer, og at leverandør brugsanvisning for<br />
nye produkter vurderes før indkøbet foretages<br />
Før indkøb af nye stoffer og produkter bør indkøbsansvarlige bede leverandøren<br />
fremsende leverandør brugsanvisning for produktet. Producent/leverandør er pligtig til at<br />
vedlægge leverandør brugsanvisning ved første gangs levering af et stof eller produkt til<br />
sine kunder. Om mulig skal flere alternative produkter vurderes.<br />
Hver gang der sker en ændring i viden om et enkelt stof, som indgår i kartoteket, skal<br />
databladene tjekkes. Som en opfølgning af dette vil det være naturligt at vurdere, om der<br />
findes kemikalier med lavere risiko, som kan erstatte de eksisterende.<br />
Kemiske stoffer og produkter som bliver forbudt i Norge må “luges” ud af virksomheden og<br />
håndteres forsvarligt (se kap. 1 for definition af specialaffald). <strong>Stofkartotek</strong>et vil give<br />
oplysninger om hvorvidt virksomheden har disse stoffer/produkter.<br />
5. Oplæring i brug af stofkartoteket<br />
Det er arbejdsgivers pligt at sørge for, at arbejdstagerne får nødvendig information om, og<br />
oplæring i brug af stofkartoteket. Husk også at berørte arbejdstagere skal informeres om<br />
aktuelle ændringer i stofkartoteket.<br />
Der skal udpeges en ansvarlig for oplæring i stofkartoteket. Brugerne skal gives oplæring i<br />
at forstå indholdet i leverandør brugsanvisningerne. Det vil være naturligt at knytte<br />
stofkartoteksoplæringen sammen med oplæring i brug og håndtering af kemikalier, samt<br />
interne rutiner ved indkøb.*<br />
www.reduce.no 26
*GRIP vil efteråret 1999 udgive et eget vejledningshæfte om indkøsrutiner for kemiske stoffer og produkter.<br />
6. Distribution af leverandør brugsanvisninger indenfor virksomheden<br />
Har man valgt en manuel løsning, må databladene kopieres manuelt og distribueres til<br />
enheder/afdelinger. Det kan også være påkrævet at lave konversioner af leverandør<br />
brugsanvisningerne, hvis de er for komplicerede for brugerne. Arbejdsgiver er forpligtet til<br />
at give information om specielle forhold knyttet til virksomhedens brug af kemikalier.<br />
Har man stofkartoteket på data, og det er tilgængeligt for alle, der skal have tilgang, er det<br />
ikke nødvendigt at “sprede” kartoteket. Hvis dataversionen derimod kun er tilgængelig for<br />
et begrænset antal brugere, må det skrives ud fra datasystemet, sådan at alle får<br />
tilstrækkelig information. Det er også muligt at udskrive interne konversioner til<br />
brugerstederne.<br />
7. Beskyttelsesudstyr/beskyttelsestiltag<br />
Arbejdsgiver skal bruge informationen som ligger i stofkartoteket til at sikre en tryg<br />
håndtering, opbevaring og brug af farlige stoffer og produkter og biologisk materiale i<br />
virksomheden. Arbejdsgiver skal bruge oplysningerne i stofkartoteket som en del af<br />
grundlaget for at vurdere nødvendige beskyttelsestiltag og udarbejdelse af<br />
arbejdsinstrukser. Arbejdsgiver skal sørge for nødvendig beskyttelsesudstyr findes og er<br />
tilgængelig for brugerne.<br />
8. Krav til underleverandør som skal bruge kemiske produkter i virksomheden<br />
Desværre viser det sig alt for ofte at virksomheder som lejer ekstern hjælp, f.eks.<br />
håndværkere, ikke tænker over, at de produkter som bruges kan udsætte både egne<br />
ansatte og naturens miljø for skader.<br />
Det er derfor vigtigt at stille krav til lejet hjælp/underleverandører som skal udføre et<br />
arbejde i virksomheden. Etabler rutiner for at følgende spørgsmål stilles: Skal der bruges<br />
kemiske produkter Hvis ja - hvilke Og at der stilles krav om at få leverandør<br />
brugsanvisning før arbejdet starter, sammen med oplysninger om hvilke forholdsregler, der<br />
bør tages i virksomheden. Forholdsregler kan være brug af beskyttelsesudstyr, lukning af<br />
afdeling osv. Til slut må virksomheden stille krav om, at lejet hjælp/underleverandør tager<br />
eventuelle kemikalierester med sig, ellers bliver disse rester virksomhedens ansvar. Hvis<br />
resterne er specialaffald, kan det blive dyrt.<br />
Det kan nævnes, at en norsk kommune som havde eksperthjælp fra udlandet fik efterladt<br />
200 liter isocyanater som var mærket på tysk. Regningen for at komme af med dette som<br />
specialaffald blev på 7000 kr. i 1992.<br />
9. Kontrol og revision<br />
For at sikre at stofkartoteket fungerer efter intensionerne, må der laves rutiner for kontrol<br />
og revision af kartoteket. Hvor omfattende dette arbejde bliver, er afhængig af kartotekets<br />
og virksomhedens størrelse.<br />
www.reduce.no 27
Hvad er kontrol og revision<br />
Kontrol indebærer at kontrollere at indholdet i stofkartoteket er korrekt og opdateret, og at<br />
det har en tilfredsstillende kvalitet.<br />
Revision indebærer systematisk, uafhængig granskning af virksomheden for at fastslå at<br />
stofkartoteket og brugen og driften af det stemmer overens med intensionerne, og at<br />
stofkartoteket er hensigtsmæssigt og effektivt for at opnå virksomhedens mål for miljø og<br />
sikkerhed.<br />
Aktuelle spørgsmål ved revision er: Gør linieledelsen sit job Har den enkelte bruger viden<br />
om stofkartoteket Arbejdes der aktivt på, at finde alternative kemikalier, eller reducere<br />
brugen af de eksisterende<br />
Tre parter kan udøve revisionen: Virksomheden selv (ikke stofkartotekansvarlig), en af<br />
virksomhedens kunder eller en uafhængig part (f.eks. lejet konsulent).<br />
Tilsynsmyndighederne har ret til at føre tilsyn med at stofkartoteket er på plads og holdes<br />
efter intensionerne. Det vil være en styrke at kunne fremvise egen revisionsrapport, når<br />
tilsynet kommer.<br />
Set faste tidspunkter for , hvornår kontrol og revision skal gennemføres.<br />
10. Afvigelsesbehandling<br />
Hvis afvigelser afdækkes, skitsér hvordan dette skal rapporteres videre, og hvem der er<br />
ansvarlig for at der bliver gjort tiltag for at korrigere afvigelserne.<br />
11. Dokumentation<br />
Find dokumentationen på ovennævnte punkter frem. Det kan være vurderingsrapporter<br />
om alternative kemikalier, det kan være revisionsrapporter, afvigelsesrapporter, uddrag af<br />
love og forskrifter osv.<br />
Dokumentationen kan vedlægges manuelt til en eventuel driftshåndbog, eller den kan<br />
laves elektronisk, hvis dette er mere hensigtsmæssigt. Kravet er, at den let skal kunne<br />
gøres tilgængelig for dem, som ønsker at se den.<br />
6.2 Afsluttende betragtninger.<br />
Når rutiner er etableret og forankret i virksomheden, er projekt “oprettelse af stofkartotek”<br />
afsluttet. Gratulerer!<br />
www.reduce.no 28
Nu er det dig som stofkartoteksansvarlig, der tager over og som skal sikre drift i tråd med<br />
rutinerne (som evt. er for ankret i driftshåndbogen). Pas på, at du stadig væk motiverer<br />
virksomheden ved at vise gode resultater. Kommunernes kemikalieforum sidder inde med<br />
en del "“motiverende" eksempler, som der ikke har været plads til i denne vejledning - tag<br />
kontakt hvis du trænger til motivation (se liste over Nyttige adresser bag i vejledningen for<br />
adresse og telefonnummer).<br />
Held og lykke!<br />
www.reduce.no 29