Oktober 2010
Oktober 2010
Oktober 2010
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Oktober</strong> <strong>2010</strong><br />
Årgang 39 nr. 4<br />
ISSN 0905-1635<br />
Glade sejldage ved Fejø, sommer <strong>2010</strong>. Foto: Annette Dres<br />
1
REDAKTIONEN:<br />
Redaktør Andrea Gotved, Viborggade 74, 2. th., 2100 Ø 2275 5135 andrea@ts-skib.dk<br />
Grafiker Jesper Rossing, Jagtvej 88, st. tv., 2200 N 2033 9162 grafik@ts-skib.dk<br />
Jollestof Ulf Brammer, Møllehaven 44, 4300 Holbæk 5945 1015 / 2589 1080 ulf-brammer@youmail.dk<br />
Annoncer Se under sekretariatet næste side<br />
TRÆSKIBS SAMMENSLUTNINGENS BESTYRELSE:<br />
Formand Poul-Erik Clausen, Karetmagerstien 3, 8400 Ebeltoft 8634 2688 / 2339 3123 arkitekten@softhome. net<br />
Næstformand Nis-Edwin List-Petersen,<br />
Møllevænget 19, Hostrupskov, 6200 Aabenraa, 4017 6132 nis-edwin@list-petersen.dk<br />
Kasserer Egon Hansen, Engbjerget 4, 4300 Holbæk 2148 7159 kasserer@ts-skib.dk<br />
Best. medlem Alexander Feirup, Søndergade 57, 7620 Lemvig 2484 2646 alexander@ts-skib.dk<br />
Best. medlem Jørn Hansen, Kirkevej 14, Strynø, 5900 Rudkøbing 2140 0374 joernhansen@mailcity. com<br />
Best. medlem Gert Iversen, Havebyen Mozart 34, 2450 SV 2016 1089 gertiversen@comxnet.dk<br />
Best. medlem Ole Brauner, Eskjærsvej 10, 7800 Skive 9753 1331 ole.brauner@gmail.com<br />
1. suppleant Karsten Heide, Dalbyvej 35, Nr. Dalby, 4140 Borup 2042 9058 karstenheide@mail.dk<br />
2. suppleant Jens Glinvad, Provstskovvej 9, 5500 Middelfart 6440 1877 jgsnug@profibermail.dk<br />
Revisor Kirsten Hjort, Løjtoftevej 189, 4900 Nakskov 4156 9013 k.hjort@os.dk<br />
Revisor. supp. Sv. Erik Haase, Hvidtjørnen 44, 2791 Dragør 3253 4143<br />
TS-LOKALFOLK:<br />
Nordjylland Bo Rosbjerg, FDF, Vestre Fjordvej 67, 9000 Aalborg 9813 2957 br@math. aau.dk<br />
Djursland Torben Kirkegaard, Silkehalevej 18, 8400 Ebeltoft 8634 4881 / 6129 4881 t.kirkegaard@mail.dk<br />
Limfjorden Karl O. Tousgaard, Stenøre 16, Stenøre, 7884 Fur 9759 7300 / 5118 4354 tousgaard.fur@fibermail.dk<br />
Vestkysten Svend Lykke, Sandgade 9, 9850 Hirtshals 9897 7173 anette.niebuhr@hjoerring.dk<br />
Østjylland Poul Erik Bugge, Hvidbjergvej 16, Ølsted, 8380 Trige 8624 2440 / 2143 2296 bugge@buggetermografi.dk<br />
Sønderjylland Maria Heebøll, Jormorvej 11, 6100 Haderslev 7458 4124 / 2143 4214 heeboell@email.dk<br />
Østfyn Kristian Fribo, Fiskergade 38, 5300 Kerteminde 6532 3966 / 2169 6455 fribo@stofanet.dk<br />
Vestfyn Jens Glindvad, Provstskovvej 9, 5500 Middelfart 6440 1877 jgsnug@profibermail.dk<br />
Sydfyn Peter Ladefoged, Strandvejen 61a, 5720 V. Skerninge 2947 4321 friluftshajen@live.dk<br />
Nordsjælland Ingelise Brandt, Krondrevet 36, 3140 Aalsgaarde 4970 8509 ingelise@brandt. mail.dk<br />
Vestsjælland Flemming Olsen, Hallenslevvej 31, 4281 Gørlev 5885 5446 / 60921504 kirst. mik. flem@mail. tele.dk<br />
Lolland Benny Jacobsen, Løjtoftevej 3, 4900 Nakskov 2823 4018 galley@nakskovnet.dk<br />
Isefjord Henning Sanderhof, Sleipners Plads 5, 3650 Ølstykke 4717 9341 / 2449 0779 hejesoka@hus.dk<br />
Køge Bugt Peter Holger Nielsen, Vænget 4, Hastrup, 4600 Køge 5665 0636 / 3022 1298 veritas5pak@live.dk<br />
Kbh. Chr. havn Anvar Tollan, Overgaden Oven Vandet 44, st. 1415 K 3254 3853 anvar@post. tdcadsl.dk<br />
Kbh. Nyhavn Eric Erichsen, Knapmagerstien 30, 2300 S 4085 6017 ere@tib.dk<br />
Bornholm Poul Forum Sørensen, Grønnegade 3, 3700 Rønne 56954414 / 2993 5695 pfs@traebaade.dk<br />
REPRÆSENTANTER I SKIBSBEVARINGSFONDEN:<br />
Egon Hansen, Engbjerget 4, 4300 Holbæk 2148 7159 kasserer@ts-skib.dk<br />
John Walsted, Dråby Bygade 10 B, 8400 Ebeltoft<br />
jvw@fregatten-jylland.dk<br />
REPRÆSENTANTER I EMH Nis-Edwin List-Petersen (se næstformanden)<br />
FORSIKRING Dansk System Assurance 3379 6060<br />
KONSULENTER:<br />
Restaurering: Skibsbevaringsfonden, Skovhusevej 35, 4720 Præstø 5599 9518 (hverdage 8 - 16)<br />
Sejl og rig: Harry Randa, Narviksgade 11, 8200 Århus N 8616 8184<br />
2
TS-sekretariatet<br />
v/Lisbeth Møller Andersen<br />
Postbox 146, 5700 Svendborg<br />
Telefon: 7023 4049<br />
e-mail: sek@ts-skib.dk<br />
Ekspedition af alle annoncer - dvs. medlemsannoncer<br />
(vises i bladet kun som en henvisning<br />
til hjemmesiden) og betalingsannoncer.<br />
TS-hjemmeside: www. ts-skib.dk<br />
Webredaktør: Andrea Gotved<br />
(se redaktionen side 2)<br />
Medlemskontingent for <strong>2010</strong>, kr. 350, -<br />
Ungdomskontingent u. 25 år, kr. 150, -<br />
Alle interesserede kan blive medlem. Benyt<br />
indmeldelsesformularen på hjemmesiden. Foruden<br />
medlemskontingentet betales kontingent for<br />
fartøjer, der er optaget på fartøjslisten som flg:<br />
• Joller og åbne både under 2 BRT kr. 0, -<br />
• Fartøjer mellem 2 og 13, 9 BRT kr. 300, -<br />
• Fartøjer mellem14 og 19, 9 BRT kr. 600, -<br />
• Fartøjer mellem 20 og 49, 9 BRT kr. 900, -<br />
• Fartøjer over 50 BRT kr. 1200, -<br />
For at få glæde af TS-havneordningen kræves<br />
betalt fartøjskontingent og samtidig visning på<br />
fartøjet af årsmærkat og jomfrustander.<br />
Sommeren<br />
er sejlet!<br />
Sommeren er gået, mange sømil er sejlet - nu står vinteren og<br />
vedligeholdelsen (ud over den daglige) for døren.<br />
I bladet vil I kunne læse lidt om et par af de sejladser der har<br />
været sejlet, I vil også kunne læse om pæleorm og bundmaling,<br />
skrot-kunst og selvfølgelig et portræt af et af vores foreningsskibe.<br />
Denne gang har gode folk fra skibe ANNA ELI-<br />
SE fattet pennen og indvier os lidt i deres verden.<br />
Allerede nu tænker jeg på hvad der skal bringes i forårets blade.<br />
Jeg synes det ville være oplagt at få delt en masse erfaringer<br />
omkring vedligeholdelse af vores skibe!<br />
Så til alle Jer der knokler derude, hvis I får tid og har lyst -<br />
støder på en sjov detalje, en uventet drejning eller andet der<br />
kunne være til glæde og gavn for jeres ”lidelsesfælder” - så<br />
skriv et par linjer, tag et billede, og send det til mig.<br />
Til sidst vil jeg gerne sige tak for den store opbakning jeg har<br />
mødt - godt materiale strømmer min vej, langt størstedelen af<br />
indholdet i bladene kommer nu fra medlemmerne, det var lige<br />
det jeg havde drømt om!<br />
Andrea<br />
Deadline til blad 4 er 20. september <strong>2010</strong><br />
3
Formanden har ordet<br />
Af Poul-Erik Clausen, formand<br />
På generalforsamlingen var vi under beretningen inde på tanker<br />
og ideer om at forsøge nye tiltag i bestræbelserne for at bevare<br />
og vedligeholde vor sejlende kulturarv.<br />
Bestyrelsen besluttede sig for at være aktive i og omkring sejladsen<br />
Limfjorden rundt, og anvende sejladsen som en indgangsvinkel<br />
til de politiske beslutningstagere.<br />
Med skonnerten SAGA som base, deltog Nis-Edwin List-Petersen<br />
og jeg selv i sejladsen, hvor der blev budt lokalpolitikere,<br />
politikere fra tinget, og andre beslutningstagere ombord.<br />
Vi betragtede arrangement som ren lobbyist arbejde for TS, og<br />
derfor gjorde vi brug af Niels Sohns lokalkendskab og erfaringer<br />
i forbindelse med arrangementet.<br />
Vi har fået nogle politikere i tale, som vil arbejde for at vi får<br />
et forum, hvor vi kan få diskuteret vor sejlende kulturarvs politik,<br />
og med værfter og beddingerne som omdrejningspunkt for<br />
denne kulturdebat.<br />
Ingen tvivl om, at de indsatser der ydes rundt omkring i landet<br />
af vore medlemmer, omkring værfterne og beddinger vil komme<br />
til at bære frugt.<br />
Puslepladser, som Jens Poulsen døbte dem, det er her vi kan<br />
sikre, at vi har mulighed for at vedligeholde vore skibe.<br />
Poul-Erik Clausen<br />
Formand TS<br />
Hvad har vi så fået ud af dette tiltag<br />
Vi betragtes som en lille forening, der ikke har megen opmærksomhed<br />
blandt politikerne.<br />
Vel er der ofte et billede af et vore smukke skibe med på turistbrochurerne,<br />
men så heller ikke mere.<br />
Driften og vedligeholdelsen blev vendt, og her lød meldingen:<br />
Ingen penge til TS-skibene, og ej heller var der nogen der<br />
umiddelbart vil tale vor sag, når det gjaldt moms fritagelse af<br />
værftsarbejder, eller punktafgifterne på vore forsikringer.<br />
Når talen faldt på vor kulturværdi, og måden hvorpå vi aktivt<br />
var gået i land for at kæmpe for vore beddinger og værfter, ændrede<br />
talen sig til en langt mere konstruktiv dialog.<br />
Når vi nævnte stederne Middelfart, Holbæk, Hobro og Rudkøbing,<br />
som steder, hvor der var opnået gode resultater, og at<br />
i Nakskov, Århus, Lemvig og Ebeltoft var der også kræfter i<br />
gang, så var kulturpolitikerne langt mere positive.<br />
På den efterfølgende opfølgning til politikerne efter sejladsen,<br />
er vi kommet et stykke hen af vejen.<br />
Under sejl med SAGA. Foto: Jes Kroman.<br />
4
Fantastiske skibsdage på Fejø<br />
TRÆSKIBS SAMMENSLUTNINGENS nye tiltag, Skibsdage på Fejø, blev et<br />
forrygende arrangement - en tradition er søsat!<br />
Tekst og foto: Annette Dres og Eric Erichsen<br />
Den sejlende kulturarv – til lands og til vands<br />
En temauge med fokus på godt sømandskundskab gennem fortælling,<br />
erfaringsudveksling, sejlads og havnemanøvrer krydret<br />
med fællesspisning, sømandsviser og maritim stemning på havnen,<br />
var oplægget til det skibstræf, der løb af stabelen på Fejø i<br />
uge 26, <strong>2010</strong>.<br />
I løbet af ugen skulle det være muligt at øve sejlads med henblik<br />
på at aflægge duelighedsprøve i praktisk sejlads under SØ-<br />
FARTSSTYRELSEN.<br />
Idéen til temaugen opstod i forlængelse af TS-kolofonmødet<br />
i januar. Målet var at tiltrække unge og nye mennesker, byde<br />
friluftsmennesker og lokalbefolkning velkommen om bord på<br />
gamle skibe, og generelt at synliggøre den sejlende kulturarv.<br />
Gert Iversen og Karsten Heide fra TS-bestyrelsen lavede oplæg<br />
til arrangementet, det blev præsenteret i TS-bladet i februar<br />
og senere programsat på hjemmesiden.<br />
De fik etableret et samarbejde med de politiske beslutningstagere,<br />
turistforeningen, befolkningen på øen, Drivkvasernes Pakhus<br />
i Dybvig Havn og den lokale havnefoged, Claus Nielsen, så<br />
alt det organisatoriske faldt på plads.<br />
Eric Erichsen og Annette Dres fra LOTTE BRINCH blev inddraget<br />
som PR-gruppe, distribuerede program, lavede plakater<br />
og skrev pressemeddelelser, så der dels kom foromtale af arrangementet,<br />
og dels var mediedækning i løbet af ugen.<br />
Desuden blev anskaffet diverse brochurer og sejladsvejledninger<br />
til fri afbenyttelse, venligst doneret af SØSPORTENS SIK-<br />
KERHEDSRÅD / TRYGFONDEN.<br />
Ideelle rammer<br />
Dybvig Havn, der ligger i naturskønne omgivelser med Drivkvaselaugets<br />
Pakhus, Mortensens Bådeværft, teltpladsen, bålpladsen,<br />
havnegrillen, caféen, stranden og strandengene som<br />
hyggelige kulisser, gav perfekte rammer for de ca. 140 personer,<br />
der i gennemsnit deltog pr. dag. Vejret var pragtfuldt med<br />
fuld sol og Middelhavstemperaturer på 30 grader, ikke en dråbe<br />
vand kom der fra himmelen.<br />
TS havde lejet et telt, der forbandt pakhuset med det gamle<br />
bådeværft, og i løbet af ugen blev dette samlings- og spisested<br />
gjort rigtig hyggeligt med signalflag, blomster, plukket i haven<br />
hos en af de lokale, samt kulørte lamper, lånt af en anden af<br />
øens beboere.<br />
LOTTE BRINCH på Fejø værft.<br />
5<br />
Kokken Benny.
Pakhuset var basen for kommunikation og koordinering. I dette<br />
rum, der oser af atmosfære og historiske minder fra drivkvasernes<br />
storhedstid, blev der fremtryllet gode madretter under beskedne<br />
køkkenforhold.<br />
Allerede søndag aften, hvor de første skibe havde anduvet<br />
Dybvig Havn, kunne deltagerne nyde godt af én af hovmester<br />
Hoppes specialiteter: Gryderet a´ la Lolland.<br />
En 75-års fødselsdag afholdt dog kokken fra selv at være til<br />
stede, så Bitten fra JULIE overtog rollen som madmor, hun uddelegerede<br />
opgaver, og ved fælles hjælp blev den skønneste<br />
gryderet kreeret! Resten af ugen blev alle trakteret på bedste vis<br />
af Hoppes madduo alias Hoppe og TS-lokalmanden fra Nakskov,<br />
Benny Jacobsen!<br />
Engagerede og kompetente oplægsholdere<br />
Hver morgen – efter den frivillige morgenyogaseance i pensionerede<br />
bådebygger Ejnar Mortensens have – var der morgenmad<br />
og madpakkesmøring i pakhuset efterfulgt af dagens foredrag.<br />
Godt sømandskundskab var det gennemgående tema i de oplæg,<br />
der blev givet af sejlkyndige fra de forskellige skibe. Bl.a.<br />
”mand over bord”-øvelser, sikkerhedsprocedurer om bord, kunsten<br />
at fortøje et skib, brug og vedligehold af motorer samt foredrag<br />
om pæleorme var programsat i ugens løb.<br />
Der var stort fremmøde. Alle skibe var forladt af mus og<br />
mænd i dette tidsrum, og mens børnene badede i havnen og sejlede<br />
rundt i gummibåde samt jollen fra ANNA MØLLER, sad<br />
ca. 100 voksne og lyttede intenst med stor interesse.<br />
Sikkert er det, at alle forlod Fejø beriget og med nye tanker om<br />
Børnene studerer pæleormenes angreb.<br />
hvordan ting skal gøres / også kan gøres / kan gøres endnu bedre!<br />
Stor tak til alle, der frivilligt bidrog som foredragsholdere i<br />
denne vigtige del af ugens program, det være sig Karsten Heide<br />
fra BONA GRATIA, Erik Nicolaisen fra ANNA MØLLER,<br />
Torben Jacobsen fra NAKSKOV HAVN 1, Ulrik Larsen fra<br />
EMANUEL samt Helge Bisgaard fra ANNA MØLLER.<br />
Skibe til søs<br />
Sidst på formiddagen blev Dybvig Havn hver dag næsten tømt<br />
for træskibe, der sejlede ud i Dybvig og Smålandsfarvandet,<br />
satte sejl og krydsede i den stille, varme sommerbrise.<br />
Tove og Bitten er flittige.<br />
6<br />
De to venner, ANNA MØLLER og BONA GRATIA.
Lokale fra øen og gæster fra teltpladsen blev inviteret med<br />
om bord og fordelt på de 19 TS-skibe, der deltog i arrangementet.<br />
Vejret var fantastisk, sol, sol og atter sol kombineret med let<br />
vind, så hastighedsrekorder blev der ikke sat denne uge! JULIE,<br />
THILDE og BONA GRATIA sejlede endda ud flere gange hver<br />
dag og havde dermed mange forskellige gæster om bord.<br />
ANNA MØLLER blev trofast bugseret ud af BONA GRATIA,<br />
kastede anker og havde herefter to missioner: På styrbord side<br />
sattes en lejder ud, så de mange badehungrede kunne springe i<br />
vandet - og komme op igen. På bagbord side kunne kursister, der<br />
øvede praktisk sejlads, træne sig i at lægge til og fra.<br />
Det var en fantastisk oplevelse fra søsiden at opleve de unge<br />
mennesker, der hyggede sig på ANNA MØLLER. Utallige ufarlige<br />
”bomber” sprang i vandet, mens der talrige gange fra øvelsesjollen<br />
KRISTIAN – på behørig afstand - blev råbt: ”Undskyld,<br />
må vi få lov til at fortøje på jeres skib”<br />
Det gode skib EMANUEL var fyldt med unge fra Nakskov<br />
Produktionsskole. Det var en fornøjelse at betragte stemningen<br />
og livsglæden om bord, gaster, der med stor lethed og elegance<br />
bevægede sig rundt på skib og bovspryd, satte sejl og lavede<br />
MOB-øvelser.<br />
Sejltur til Sakskøbing<br />
Torsdag var der fælles sejltur til Sakskøbing. Pæleormene skulle<br />
dræbes i det ferske fjordvand! Det var en smuk sejltur gennem<br />
Sakskøbing Fjord, et frodigt landskab med høje, grønne siv<br />
TS-skibe på visit i Sakskøbing.<br />
7
og tagrør, snævre og snoende løb, og JULIE erfarede her, at det<br />
er bedst at sejle i den afmærkede sejlrende!<br />
Publikum stod forventningsfulde på kajen i Sakskøbing, ventende<br />
på skuderne. Nogle skibe satte sejl for synets skyld, for<br />
vind var der intet af, signalflagene blev sat over stag, og turistchefen<br />
i Sakskøbing bød velkommen og tilbød byvandring for<br />
interesserede.<br />
Det var imponerende at se de gamle skuder i havnen. Repræsentativiteten<br />
af forskellige skibstyper spændte fra galeaser, jagter,<br />
drivkvaser, smakkejoller og kuttere til bugserbåden NAK-<br />
SKOV HAVN 1, så de mange fremmødte fik en fint billede af<br />
forskellige og oprindelige skibstyper, der stadig eksisterer.<br />
Hvordan gøres en passager til en medsejler<br />
Med afsæt i Karsten Heides oplæg om sømandskundskab under<br />
henvisning til legendariske Jens Kusks bevingede tekster om<br />
at gøre en dreng til en sømand, havde overraskende mange tilmeldt<br />
sig duelighedsprøven i praktisk sejlads, så allerede søndag<br />
aften startede kurset med teoretisk gennemgang af dieselmotorer<br />
ved Helge Bisgaard.<br />
Hele 17 personer var interesserede i at aflægge prøve, kun to<br />
havde grå hår i toppen. De fleste var under 30 år, herunder en<br />
gruppe unge menneske fra TSA i Århus, der er i gang med at<br />
rigge en Colin Archer til. Et nyt og særdeles positivt tiltag med<br />
så mange, nye unge i TS-regi´!<br />
5 grupper, der hver fik tildelt en instruktør, blev etableret.<br />
Smakkejollen KRISTIAN af Fejø var eneste øvelsesskib. Med<br />
brækket kraveben kunne Benny Marcher Andersen ikke sejle<br />
smakkejollen LILLE ORBE, der også skulle have fungeret som<br />
træningsjolle, den lange vej fra København. Da der således var<br />
Ulf Brammer er instruktør på KRISTIAN.<br />
8<br />
Konkurrence i knob.<br />
stort run på KRISTIAN, blev al sejlads udført med motor – der<br />
var desværre ikke tid til også at træne sejlads med sejl, når programmet<br />
blev så pakket.<br />
På skift blev holdene sendt på sejlture, hvor der var øvelser i<br />
MOB, kurs og pejling, at give kommando / uddelegere opgaver<br />
samt træning i at lægge til og fra på ANNA MØLLER, der hver<br />
eftermiddag lå for svaj tæt på Tossegrund. Retur i Dybvig Havn<br />
øvelser i at lægge til mellem pæle, langskibs ved kaj og uden på<br />
andet fartøj, og afslutningsvis skulle skibet fortøjes på rette vis.<br />
Sejlturen til Sakskøbing gav anledning til at duelighedsaspiranterne<br />
kunne planlægge ruten ud fra søkort og styre via pejling<br />
og kompas.<br />
Motorgennemgang blev afviklet på LOTTE BRINCH, hvor<br />
Eric Erichsen på skift gav de 5 hold en detaljeret gennemgang<br />
af motorsystemet. Efterfølgende skulle kursisterne selv forklare<br />
brændstofsystemet; søfilter, dieselforsyning, udluftning etc.<br />
Dagen før prøven skulle afholdes, var der repetitionskursus, for<br />
dem der havde lyst.<br />
Knob og stik<br />
Alle kursister fik udleveret et stykke reb. Opgaven var at lave<br />
en sejsing, der var splejset med øje i den ene ende og syet med<br />
takling i den anden. Her var Verner Nielsen fra NH 1 en yderst<br />
hjælpsom mand!<br />
Efterfølgende gik træningen i de obligatoriske ”pensumknob”:<br />
Pælestik, flagknob, flamsk knob, dobbelt halvstik, dobbelt halvstik<br />
om egen part samt råbåndsknob. Det blev en trend at an-
Anne har bestået praktisk sejlads.<br />
Vesterby Færgehavn<br />
Fredag skulle den nyrenoverede mole i Vesterby på Fejø indvies.<br />
Lokalområdets drivkvaser, MÆFIKKEN og CHRISTIA-<br />
NE samt bugserbåden NAKSKOV HAVN 1 var selvskrevne til<br />
at deltage i dette arrangement, men også andre af TS-skibene<br />
sejlede derhen.<br />
Snoren i havnehullet blev klippet over af CHRISTIANE. Renoveringen<br />
af Vester Havn fik anerkendende ord fra SKIBSBE-<br />
VARINGSFONDENS daglige leder, Jes Kromann, der glædede<br />
sig over, at havnen var påtænkt skibe, idet der er opstået mange<br />
ligusterhavne, hvor det er boligforhold, der prioriteres. Også bestyrelsen<br />
fra TS var repræsenteret, og Egon Hansen takkede for<br />
det tætte samarbejde, der har været med Lolland-Falster igennem<br />
mange år. Dybvig Havn er således en af de første TS-frihavne,<br />
der opstod.<br />
vende sejsingen som bælte, så der kunne øves knob og stik i ny<br />
og næ!<br />
Den store eksamen<br />
Torsdag aften ankom censor fra SØFARTSSTYRELSEN, Henning<br />
Sanderhoff.<br />
Da 6 personer – mod forventet 1 - var tilmeldt teoretisk prøve<br />
i duelighed, blev denne prøve afviklet allerede torsdag aften, da<br />
censor kunne forudse en fredag med et stramt program for praktisk<br />
sejlads.<br />
Lokaler på Fejø Skole var stillet til rådighed, kortøvelserne var<br />
lagt i farvandet omkring Store Bælt, sydlige del, så der pågik<br />
forinden en runde på skibene for at låne søkort. Kursisterne var<br />
vant til øvelser på kort 100, Kattegat.<br />
Selv om den teoretiske del af duelighedsprøven ikke var programsat,<br />
havde Benny Marcher Andersen fra LILLE ORBE /<br />
LM 27 venligst stillet sin erfaring til rådighed i ugens løb, så<br />
kursisterne kunne få de sidste fif inden prøven. Flere aftener var<br />
der løsning af søkortopgaver i pakhuset, ligesom bøje- og kompasafmærkninger<br />
samt dagsignaler og lanterneføring blev terpet<br />
igennem.<br />
De 4 instruktører i praktisk sejlads, Helge Bisgaard, Ulf Brammer,<br />
Benny Marcher Andersen og Hans Peter Kiiel skal alle<br />
have anerkendende ord for deres indsats. Imponerende at alle<br />
elever bestod, såvel i teori som i praktisk sejlads. Stort tillykke<br />
til kursisterne, og mange tak til censor, Henning Sanderhoff, der<br />
havde en meget lang havdag i Dybvig.<br />
9<br />
Afslutningsfest med fysiske udfordringer<br />
På Fejø var et fodboldhold fra Sorø på sommerlejr, så Gert Iversen<br />
fik organiseret en kamp på boldpladsen mellem Sorø og TSungerne.<br />
Bl.a. drengene fra Emanuel, der fyldte godt på holdet,<br />
leverede en brav indsats, men et nederlag kan ikke fornægtes<br />
trods tilskuernes opmuntrende tilråb. Efter aftensmaden kunne<br />
spillerne som trøst hente en is i havnegrillen.<br />
Festmenuen fredag aften blev leveret af den nyåbnede café på<br />
havnen, og herefter var det tid til sømandsviser og fællessange.<br />
Fra skibsgemmerne blev hentet violin og guitarer, fra teltpladsen<br />
en cajon, og aftenens alderspræsident, Ole fra Drivkvaselauget,<br />
fik gang i sin harmonika.<br />
Sømandsstemning med viser og fællessange.
De unge stævnedeltagere havde planlagt diverse konkurrencer i<br />
knob og stik, nu skulle instruktørerne på banen!<br />
De erfarne skippere dystede mod hinanden i forskellige discipliner,<br />
det var forbudt at kigge på rebet, vinder var den der først rakte<br />
rebet i vejret. 3, 2, 1 – så gik det løs! Hektisk og fornøjeligt.<br />
En kasteline på 30 meter blev hentet, 2 flasker med 5 meters<br />
mellemrum blev anbragt for enden af kajen, det gjaldt så om at<br />
placere kuglen tættest på mållinjen.<br />
Præcisionskast med kasteline blev vundet af Magnus på 13 år<br />
fra ANNA MØLLER – sådan! Andenpladsen gik i øvrigt til den<br />
pensionerede læge, Hanne Hollnagel, fra GASEN, så kom igen<br />
sømænd!<br />
Ø-lejrstemning med demokratisk topstyring<br />
Som deltagere oplevedes det behageligt at have fast base i Dybvig<br />
Havn ugen igennem. Her var højt til himlen og store vidder!<br />
De fælles morgensamlinger, hvor man i passende doser fik et<br />
fagligt input, fungerede rigtig fint! Der opstod efterhånden en<br />
samhørighed, der virker tættere, end hvis man sejler fra havn til<br />
havn hver dag. Det gav desuden en frihed til at skibe og besætning<br />
– alt efter temperament og lyst – kunne tage en off-dag med<br />
sejlads og i stedet for inspicere øen, holde badedag med børnene,<br />
hygge sig med en bog og stadig være en del af fællesskabet, for<br />
de andre skibe kom jo tilbage!<br />
En gevinst var det også, at alle skibsstørrelser var sammen om<br />
et fælles mål. Traditionelt sejler store skibe Fyn Rundt i uge 30,<br />
de mindre fartøjer imens Øhavet Rundt. På Fejø var der erfaringsudveksling<br />
på tværs, og der var ikke et taktisk konkurrenceincitament<br />
mellem skibene. Man fik mulighed for sejlture på hinandens<br />
skibe!<br />
Den samlede kompetence er stor, når mange mennesker forenes,<br />
og ”Rigger-Claus” fra museumsskibet VILHELM var om<br />
bord på flere skibe, for at give gode råd om rigningen.<br />
Organisatorisk var Gert Iversen sjakbajs på Fejø, men god til<br />
at uddelegere praktiske opgaver har han altid været: ”Vi skal<br />
lige……….” (ganske underforstået – du skal)!<br />
Da TS´s kasserer, Egon Hansen, i ugens løb skulle forberede sig<br />
til duelighedsprøven i såvel teori som praktisk sejlads, blev opgaven<br />
som inkassator således tildelt Tove Petersen fra ANNE ELI-<br />
SE, der med stor kyndighed og myndighed løste denne opgave!<br />
Generelt var folk gode til at give en hånd med – det være sig<br />
opvask, oprydning, slå græsset i Ejnar Mortensens have, bordpynt<br />
etc.<br />
10<br />
Godt for TS – godt for øen!<br />
Der oplevedes en behagelig imødekommenhed hos lokalbefolkningen<br />
på øen. Ø-rundvisning på Oles traktor med ladvogn blev<br />
iværksat, invitation fra Fejø Møllelaug til overværelse af påsætning<br />
af den nyrestaurerede mølletop blev givet, og skulle varer<br />
hentes hos købmanden, var der fluks en chauffør, der tilbød<br />
transport. Hjælpsomhed med udlån af diverse remedier fra folk<br />
på Fejø og beboerne på Skalø var enorm.<br />
Havnefogeden, Claus Nielsen, skal også have stor tak for den<br />
indsats, han ydede i ugens løb. Claus gav i øvrigt udtryk for, at<br />
ugen med de mange gamle skibe var noget af det største, han<br />
havde oplevet som havnefoged på Fejø, så nu overvejede han<br />
selv at købe et træskib!<br />
For de erhvervsdrivende var det selvfølgeligt også attraktivt, at<br />
140 mennesker indtog øen og skulle have dækket deres daglige<br />
fornødenheder. TS havde bevidst valgt at købe alle varer hos den<br />
lokale købmand.<br />
I uge 27 valgte LOTTE BRINCH og VERITAS desuden at<br />
komme på bedding i Dybvig, således blev også Henrik Mortensens<br />
Bådeværft støttet af TS-arrangementet!<br />
Til afvikling af arrangementet har TS med stor glæde modtaget<br />
økonomisk støtte. Fejø Møllelaugs Butik har doneret kr. 1200.<br />
Lollands Turistforening har bidraget med kr. 5000, og Fejøforeningen<br />
har givet et tilskud på kr. 500.<br />
Det skal afslutningsvis nævnes, at Fejøforeningen er interesseret<br />
i et tættere samarbejde med TS: Skibsdage på Fejø som en<br />
Unge fra TSA.
fast årlig begivenhed, og Dybvig Havn som en TS-frihavn med<br />
ubegrænset antal fridøgn – det er da flot invitation, der vidner<br />
om at smukke, gamle skibe skaber interessenter!<br />
Summa summarum<br />
Med et TS-succeskriterium på 6 deltagende skibe, må det konstateres,<br />
at deltagerantallet var over al forventning: 19 skibe + 1<br />
kajak, 140 personer i gennemsnit pr. dag, hvor yngste deltager<br />
var 3 år og den ældste 83.<br />
At især målgruppen med mange unge ramte plet, er særdeles<br />
glædeligt, forhåbentligt melder de unge mennesker sig ind i TS,<br />
så de kan bidrage konstruktivt til foreningsarbejdet fremover.<br />
I marts måned 2011 afholdes en TS-konference med fokus på<br />
at videreudvikle ”Den nye Kurs”!<br />
Godt gået – matros Iversen! Se flere billeder fra ”Skibsdage på<br />
Fejø” på: www.lottebrinch.dk<br />
Ejnar bygger stadig joller.<br />
Fakta<br />
19 deltagende skibe + 1 kajak<br />
Spidsgatter<br />
VENSHOLM af Nakskov<br />
Galeaser<br />
BONA GRATIA af Århus<br />
ANNA MØLLER af Svendborg (Nyhavn)<br />
Andre skibe LM 27 af København<br />
SUSANNE af Fejø<br />
Jagter<br />
Drivkvaser<br />
EMANUEL af Rødby<br />
VILHELM af Gilleleje<br />
LOTTE BRINCH af Nyhavn<br />
GASEN af Nyhavn<br />
FREYA af Dragør<br />
FEJBATTINGEN af Næstved<br />
MÆFIKKEN af Fejø<br />
CHRISTIANE af Fejø<br />
Smakkejoller KRISTIAN af Fejø<br />
NORDENSKJOLD af Middelfart<br />
Mediedækning<br />
FOLKETIDENDE<br />
VESTLOLLAND, d. 8/6 <strong>2010</strong> s. 16: Dele af den danske kulturarv<br />
sætter sejl<br />
FORSIDEN, d. 2/7 <strong>2010</strong>: Træ tovværk og hvide sejl<br />
ØSTLOLLAND, d. 2/7 <strong>2010</strong> s. 9:Skønne skuder på sommervisit<br />
LOLLAND, d. 2/7 <strong>2010</strong> s. 16 + 17: Gamle træskibe – en truet<br />
art på havet<br />
LOLLAND, d. 3/7 <strong>2010</strong> s. 16: Gamle skibe fyldte straks ny havn<br />
på Fejø<br />
Kuttere<br />
Bugserbåde<br />
THILDE af Holbæk<br />
JULIE af Frederikssund<br />
VERITAS af Køge<br />
NAKSKOV HAVN 1 af Nakskov<br />
11<br />
EXTRA POSTEN LOLLAND<br />
D. 28/6 <strong>2010</strong> s. 15: Skibsdage på Fejø<br />
LOLLANDS-POSTEN<br />
Uge 26/<strong>2010</strong> s. 3: Sejlskibstræf på Fejø
Gamle træskibe i røg og damp<br />
Tekst og foto: Eric Erichsen & Annette Dres<br />
Lørdag d. 5/6 <strong>2010</strong> fejredes 200-året for Humlebæk Havn, der<br />
samtidigt tog forsmag på markering af flådens 500-års-jubilæum.<br />
Foreningen ”Tordenskiolds Soldater” fra Frederikshavn sørgede<br />
for en fantastisk levende kulisse i den gamle havn. Der var piber<br />
og trommer, feltlejr på stranden, kanoner og soldater i hobetal.<br />
Fire TS-træskibe deltog i aftenens søslag på Øresund – skonnerten<br />
MIRA, galeasen HJALM, fiskekutteren W. KLITGA-<br />
ARD og Skonnerten MARYLIN ANNE – og helt fra Norge var<br />
hentet en kanonbåd, da denne skibstype ikke længere eksisterer<br />
i den danske kulturarv.<br />
Jagten LOTTE BRINCH blev inviteret til at deltage i det fornemme<br />
selskab, og agerede forsyningsskib, der skulle sejle Tordenskiolds<br />
Soldater ud til W. KLITGAARD, der lå for svaj, inden<br />
søslaget gik i gang.<br />
Som illusion var lavet et kulisseskib i fuld størrelse – kopi af et<br />
engelsk orlogsfartøj – det blev bombarderet og som kulmination<br />
gik det i brand, netop som solen blev skudt ned!<br />
En helt unik oplevelse – den var kanon!<br />
Gamle W. KLITGAARD affyrer kanoner.<br />
På LOTTE BRINCHS hjemmeside kan ses flere billeder fra arrangement:<br />
www.lottebrinch.dk<br />
Tordenskiolds soldater er på vej til TS-bådene.<br />
12<br />
Der skydes også fra stranden.
30 træbåde i Kongsøre En jomfru - live<br />
Af Marianne Nielsen, Odsherreds Kulturhistoriske Museum<br />
Tekst og foto af Jørgen Junge Busch<br />
Odsherreds Kulturhistoriske Museum satte alle sejl til og var vært<br />
ved Træf Fjordens Træbåde <strong>2010</strong>, hvor cirka 30 træbåde mødtes<br />
ved Sandskredet i Kongsøre i weekenden d. 13 – 15. august.<br />
Sandskredet ligger i et naturskønt område, som lagde op til et<br />
stævne i primitive omgivelser. Det betød, at folk kom hinanden<br />
ved på en anden måde, end hvis det var blevet holdt på en havn.<br />
Træffet blev åbnet af Odsherreds borgmester, Thomas Adelskov<br />
lørdag formiddag i tørvejr, hvorefter Karsten Munkvad præsenterede<br />
bådene på fornem vis, og mange mennesker på land fulgte<br />
interesseret med og lyttede til Karsten detaljer omkring de enkelte<br />
fartøjer.<br />
Kapsejladsen blæste væk<br />
Efter frokost lød startskuddet til kapsejladsen med de deltagende<br />
både. Men regn og tiltagende vind satte en stopper for sejladsen,<br />
og mange valgte at søge til Flådestation Kongsøre, hvor der<br />
var aftalt nødhavn. Inden aftenens fest og underholdning, valgte<br />
en del af deltagerne at benytte sig at tilbuddet om et kulturhistorisk<br />
input, da museumsleder Jan Steen Jacobsen var guide på en<br />
vandretur til den gamle Næppekro, ikke langt fra Sandskredet.<br />
Aftenen i festteltet var med lækker mad fra slagteren i Fårevejle,<br />
mens Svend-Aage Petersen og Villy Kongeskov Klausen<br />
sang og fortalte historier. Senere underholdt orkestret med Peter<br />
Ankarfeldt på bedste vis med alle de gode sange, som folk kunne<br />
synge med på. Omkring midnat gik folk til ro, efter en god<br />
oplevelse, næste morgen var det afgang, og standeren blev overgivet<br />
til Merete Ettrup, som fører den sikkert til Roskilde, hvor<br />
stævnet afholdes 2011.<br />
Splitte mine bramsejl - der er den unde lyne mig stadig nogen,<br />
som aldrig har set en nøgen jomfru, og fundet ud af, at der er to<br />
dejlige mørke prikker på den øverste halvdel af forpartiet, og en<br />
enkelt mørk dusk i overgangen mellem forpartiets underkrop og<br />
benene.<br />
Alt forladt. Det er svært for en sømand at finde en jomfru<br />
blandt pigerne i havnene, men det ændrer intet ved, at den atråværdige<br />
jomfru ser ud, som hun skal se ud.<br />
Når sømanden for mange år siden valgte at kalde den ene af<br />
de to trehullede skiver, som med taljereb totter vantene, er der<br />
ikke noget at sige til, at han af hjemlængsel - eller anden længsel<br />
- valgte at kalde skiverne for jomfruer.<br />
Det skal være usagt, om TS valgte en jomfru som symbol i<br />
TS-standeren, ud fra de alderstegne sømænds sanselige betragtninger,<br />
som beskrevet ovenfor (og nedenfor), men alligevel.<br />
Lad os sætte standeren med jomfrusignaturen i forreste masts<br />
bagbord signalfald. Besøger du et fremmed land, og sætter gæsteflag,<br />
eller du skal sætte signalflag, for at komme i kontakt<br />
med et andet skib, eller skal sætte N-standeren, som signal for<br />
at komme gennem en bro, så sættes disse signalflag eller standere<br />
i forreste masts styrbord signalfald.<br />
En gammel sømand får kramper og bliver tissevorn ved at se<br />
forkert brug af en TS-stander og et flag.<br />
Folkebåden Helen fik ansigtsløftning<br />
Op til træffet var der travlhed på Odsherreds Kulturhistoriske<br />
Museum, hvor der blev arbejdet på at renovere folkebåden ”Helen”,<br />
så hun kunne være klar til stævnet. ”Helen” er bygget i Århus<br />
i 1946 og har siden været brugt til lystsejlads. Folkebåden<br />
kom til Isefjorden i 1973 og har været her lige siden. Sidste år<br />
kom hun til museet, hvor hun blev sat i stand, da de mange år<br />
i Isefjorden har taget glansen af hende. Ved træffet fungerede<br />
”Helen” som dommerbåd.<br />
13<br />
I dette tilfælde vender TS-standeren rigtigt, men det ville se lidt bedre<br />
ud, hvis TS-standeren blev sat i stormastens signalfald i stedet for i<br />
mesanmastens signalfald.
Limfjorden rundt <strong>2010</strong><br />
Af Andrea Gotved<br />
For 23. gang blev der afholdt Limfjorden Rundt med 60 deltagende<br />
skibe og ca. 780 besætningsmedlemmer og gæster.<br />
Det var en helt igennem fantastisk oplevelse!<br />
Men det har taget tid og kræfter at få arrangementet op til det<br />
niveau, det er på nu. I 1987, da det hele startede, var der 6 deltagende<br />
skibe: FULTON, MARYLYN ANNE, AMIGO, JENS<br />
KROGH, HERMES og NANNA CHARLOTTE. Per Tidemann<br />
stod i spidsen for sejladsen, og klarede økonomien med lidt<br />
sponsorater fra bl.a. Hancock. Ideen til Limfjorden Rundt var<br />
opstået under en Fyn Rundt.<br />
Niels Sohn var med som gæst ombord på FULTON det første<br />
år, og han blev inviteret med til det efterfølgende evalueringsmøde.<br />
Her sagde Per Tidemann at han ”synes Niels skulle have<br />
lyst til at stå for arrangementet”. Niels var med på ideen på betingelse<br />
af, at det så også helt reelt var ham der stod med de en-<br />
delige beslutninger og kunne styre det, som han mente det skulle.<br />
Med Niels’s overblik og store erfaring i kapsejlads blev kravet<br />
accepteret med det samme. Første år var der dog nogle skippere,<br />
der var lidt skeptiske på det indledende skippermøde, hvor<br />
regler og forløb blev fremlagt. Efter at sejladsen var gennemført,<br />
måtte de dog, indrømme, at det fungerede over al forventning,<br />
og så var fundamentet lagt for Niels’s nu 22 år som arrangør<br />
af Nordeuropas største kapsejlads for ældre brugsfartøjer.<br />
Niels’s interesse for gamle træskibe blev vakt tilbage i 1977,<br />
hvor han gav en hånd med under en Limfjords regatta. Her<br />
hjalp han med at leverer en kasse Hancock øl til de deltagende<br />
skibe. Da han nåede til at skulle aflevere en kasse på BONA-<br />
VISTA, blev han budt på en. Han faldt i snak med Per Thuesen<br />
– og så gik der 12 dage, inden han kom i land igen Siden da har<br />
træskibene fyldt meget i Niels´s liv<br />
LILLA DAN, SVALEN og LOA. Foto: Jes Kroman<br />
14
Jeg tror godt man kan sige, at Niels Sohn er synonym med<br />
Limfjorden Rundt. Uden det store arbejde, han lægger i planlægningen<br />
og gennemførelse af sejladsen, ville det ikke hænge<br />
sammen. Og der er meget der skal gøres. Kontakten til sponsorerne<br />
er en af de vigtigste. Uden dem ville regnskabet ikke<br />
kunne gå op. Sponsoraterne dækker alt fra brændstof og proviant<br />
til dommerskib og følgebåde, til præmier, og til øl til besætningerne.<br />
Niels’s store netværk, og konstante opfølgning<br />
på samarbejdet, gør, at mange af sponsorerne selv melder sig<br />
på banen med nye ideer til, hvad de kan gøre for sejladsen næste<br />
år! Også derfor bliver det til mange præmier til skibene. Efter<br />
hver sejlads er der præmie til vindende skibe, og den sidste<br />
aften er der også plads til de præmier, der ikke som sådan lige<br />
har noget med sejlads at gøre, som fx ”bedst opklarede skib” eller<br />
”mest uheldige skib”. Desuden er der også en vandrerpokal<br />
”slæbeloggen” også akldet ”den roterende, som i år blev tildelt<br />
HJALM. Alle skibe får et lille messingskilt med indgraveret<br />
Limfjorden Rundt og årstal for en gennemført sejlads.<br />
For at se alle årests resultater gå ind på www.limfjordenrundt.<br />
dk<br />
Arrangementet favner bredt, og deltagerskaren er mangfoldig.<br />
Der er de bevaringsværdige skibe, der er kuttere, der er Bermudariggede<br />
skibe, der er 3 mastede topsejlsskonnerter og små<br />
åbne havbåde, og mange flere. Deltagerne kommer fra Danmark,<br />
Norge, Sverige og Tyskland. Den store interesse for deltagelsen<br />
i Limfjorden Rundt gennem alle årene har været med<br />
til at gøre det til den succes, den er i dag.<br />
Alle byer hele vejen rundt: Løgstør, Thisted, Struer, Nykøbing<br />
Mors, Fur og Skive er meget involveret i arrangementet, og alle<br />
steder er den samlede besætning oppe til stormiddag. Der bli-<br />
Fur Havn Limfjorden Rundt <strong>2010</strong>. Foto: Andrea Gotved.<br />
15
FULTON. Foto: Jes Kroman<br />
ver annonceret, skrevet sange, lavet merchandise, ja i Nykøbing<br />
Mors var det repræsentanter fra kommunalbestyrelsen der serverede<br />
mad og øl for os. Ideerne er mange, og indlevelsen beundringsværdig.<br />
I år var der en sidegevinst i Nykøbing Mors, nemlig den, at<br />
byen nu har meldt sig som frihavn for TS skibe. Det er jo fornemt!<br />
Mediedækningen er enorm, i sær når man sammenligner med<br />
hvor meget vores smukke skibe ellers er på skærmen. I år er<br />
det, ud over aviser og lokale tv stationer, blevet til et 14 minut-<br />
Følgebåden LYØ. Foto: Jes Kroman<br />
ter langt indslag på CNN, og tyske ZDF var også fremme med<br />
kameraerne.<br />
Om 2 år har Limfjorden Rundt 25 års jubilæum. Jeg tror roligt<br />
vi kan glæde os. Jeg er sikker på, at der vil være ekstra krydderi<br />
på et ellers fantastisk stævne. Jeg vil i hvert fald glæde mig!<br />
Herfra skal der lyde en stor tak til Niels, for hans utrættelige<br />
arbejde, der gør, at vi år efter år kan komme til Limfjorden i uge<br />
37 og nyde fjorden, sejladsen og det sociale samvær. Jeg håber,<br />
du bliver ved mange år endnu, Niels!<br />
LILLA DAN, LOA, FLEKKERØY og HAVGASSEN i fuld<br />
fart, Limfjorden Rundt <strong>2010</strong> Foto: Andrea Gotved.<br />
16
Skibsbevaringsfonden orienterer<br />
Skibsbevaringsfonden og<br />
Træskibs Sammenslutningen i fremtidigt samarbejde<br />
Af Jes Kroman<br />
Skibsbevaringsfonden rettede i det tidlige forår en henvendelse<br />
til Kulturministeren og Folketingets kulturudvalg, hvori der<br />
skitseredes en række muligheder for at komme den sejlende kulturarv,<br />
herunder de betrængte charterskibe til undsætning. Forslagene<br />
var andet end direkte økonomisk støtte. Kulturudvalget<br />
har ikke besvaret Fondens henvendelse, og Kulturministeren har<br />
svaret, at der årligt anvendes mere end 20 mio. kr. på den maritime<br />
kulturarv, herunder museer og marinarkæologi. Dette beløb<br />
betragtes som værende passende.<br />
Ministeren har behændigt undgået at tage stilling til Fondens<br />
forslag, idet svaret jo netop ikke tager stilling til den sejlende<br />
kulturarv – kun den maritime kulturarv, der dækkes af museerne<br />
m.m. Det må formentlig tolkes således, at hvis skibene skal<br />
have interesse, så skal de enten på museum eller ligge på havets<br />
bund i 100 år!<br />
Med tanke på hvor svært det efterhånden er at drive og vedligeholde<br />
et bevaringsværdigt fartøj i <strong>2010</strong>, ser det ud til, at vi er<br />
ved at begå den samme fejl igen, som vi begik i 1960-erne, hvor<br />
mange skibe forlod Danmark eller blev hugget op. Den gang<br />
blev et lille antal skibe reddet i sidste øjeblik, men denne gang<br />
ser det ud til, at der ingen bevågenhed er fra Staten. Har vi slet<br />
intet lært af historien<br />
Som det ses af ovenstående, er der hårdt brug for at fartøjsbevaringssagen<br />
sættes på den politiske dagsorden. Det kan kun ske<br />
ved øget bevidstgørelse af både politikere og befolkning.<br />
For at skabe øget fokus på skibene, har Skibsbevaringsfonden<br />
bl.a. indført en ny anerkendelse af særligt korrekt restaurerede<br />
fartøjer. De vil kunne erklæres for historiske monumenter.<br />
Ideen er, at disse skibe skal kunne tiltrække sig opmærksomhed<br />
på linje med bevaringsværdige bygninger og andre monumenter<br />
på landjorden.<br />
Skibsbevaringsfonden uddelte i maj måned, på Træskibs Sammenslutningens<br />
pinsetræf i Århus, de første seks plaketter til<br />
skibe, der er erklæret for Historisk monument. Arrangementet,<br />
der var en stor succes, foregik i nært samarbejde med TS.<br />
Det blev en forrygende start på et samarbejde, der varsler nye<br />
tider for bevaringen af vores sejlende kulturarv. Og det er på<br />
høje tid at Træskibs Sammenslutningen og Skibsbevaringsfonden<br />
begynder at trække samme vej, for det kan være ved at<br />
være sidste udkald, hvis vi fortsat skal se de kendte skibe sejle<br />
under dansk flag. Der forestår lige nu et stort arbejde med at<br />
gøre politikerne og offentligheden opmærksom på de problemer,<br />
der er i vores del af kulturlivet, og det nytter derfor ikke, at<br />
vi trækker hver sin vej.<br />
Samarbejdet betyder, at undertegnede i skrivende stund sidder<br />
ombord på skonnerten SAGA under Limfjorden rundt sammen<br />
med TS´ formand og næstformand. Formålet med sejladsen<br />
er at oplyse inviterede politikere og andre beslutningstagere,<br />
således at de har et bedre grundlag for at forstå, hvorfor denne<br />
del af kulturarven nødvendigvis må have mere offentlig støtte<br />
og bevågenhed.<br />
Moms<br />
Det har tidligere været muligt at få momsfritaget enkelte bevaringsværdige<br />
skibe, der var registreret som fritidsfartøjer. Denne<br />
praksis er imidlertid blevet stoppet af en afgørelse i Landsskatteretten.<br />
Her er det blevet besluttet, at disse fartøjer ikke længere<br />
skal kunne momsfritages, på trods af at de kan sammenlignes<br />
med fuldstændig tilsvarende fartøjer. Således har snurrevodskutteren<br />
ALVILDE af Frederikshavn fået afslag, medens andre<br />
helt identiske restaureringsprojekter, der også var registreret<br />
som fritidsfartøjer, har fået en momsfritagelse. Det betyder<br />
bl.a., at ALVILDE tilbagebetaler 25 % af deres lån fra Skibsbe-<br />
17
varingsfonden i form af moms. Man skal være rigtigt glad for at<br />
betale moms, hvis man ligefrem låner penge for at gøre det!<br />
Det kan jo synes helt urimeligt med denne forskelsbehandling<br />
inden for det samme land.<br />
Skibsbevaringsfonden har i forsommeren haft møde med partiet<br />
Venstre´s politiske ordfører Peter Christensen om sagen og<br />
er nu indkaldt til møde i Skatteministeriet i slutningen af september.<br />
Topsejlsskonnert MADONNA<br />
Carlsberg Danmark havde i foråret sat topsejlsskonnerten MA-<br />
DONNA til salg, og det mente vi i Skibsbevaringsfonden kom<br />
på et yderst uheldigt tidspunkt. Det ville være et mere end dårligt<br />
signal at sende i den nuværende krise, at en virksomhed<br />
med så mange penge i ryggen, ikke havde råd til – eller ikke ønskede<br />
– at bevare et fartøj som MADONNA. Skibsbevaringsfonden<br />
rettede derfor, sammen med andre gode kræfter i miljøet,<br />
en henvendelse til Carlsberg Danmarks ledelse, hvori vi bad<br />
bryggeriet om at genoverveje et salg, eller i hvert fald undlade<br />
at sælge til udlandet.<br />
Efter ca. 1 ½ måneds tid kom så det glædelige svar, at bryggeriet<br />
havde solgt skibet tilbage til den tidligere ejer Per<br />
Henriksen´s enke.<br />
MADONNA har nu skiftet navn til ZAR, og har netop – i<br />
smuk ny bemaling - deltaget i sejladsen FYN RUNDT. Vi ved<br />
ikke om vores henvendelse har haft indflydelse, men er naturligvis<br />
taknemmelige for Carlsberg Danmarks beslutning og desuden<br />
glade for at den tidligere ejer har generhvervet skibet, som<br />
herved kan bevares i Danmark.<br />
Vi ser en tendens til, at flere af de større skibe opkøbes af<br />
virksomheder. I den aktuelle krise kan det vise sig at være vejen<br />
frem, selv om det næppe er det, de glade pionerer fra 1960-<br />
erne havde ønsket sig. Man kan så blot håbe på, at skibene også<br />
fremover vil være tilgængelige for den brede offentlighed, sådan<br />
som de hidtil har været i når man kunne chartre sig ombord.<br />
ZAR og FYLLA i baggrunden, Fyn Rundt <strong>2010</strong>. Foto: Andrea Gotved.<br />
Skibsdage på Fejø<br />
TS afholdt i sommer skibsdage på Fejø, og undertegnede var<br />
på øen en af de sidste dage. Det var fantastisk at se den ånd der<br />
herskede. Det er mit indtryk, at mange fik et rigtigt godt praktisk<br />
udbytte af opholdet. Og det er nødvendigt, for skal de kommende<br />
generationer have den nødvendige kompetence til at videreføre<br />
arbejdet, så skal de lære den fra dem der stadig kan noget.<br />
Motivationen til at sejle med bevaringsværdige skibe vil<br />
uden tvivl stige proportionalt med tilegnelsen af den sømandsmæssige<br />
kunnen.<br />
Skibsbevaringsfonden har gennem flere år arbejdet på at udbrede<br />
de traditionelle teknikker og anvendelsen af traditionelle<br />
materialer. Det er sket i form af vore pjecer, og senest i form af<br />
vores sejlmagermagervideo.<br />
Vi kan derfor kun opfordre til at man i Træskibs Sammenslutningen<br />
arbejder videre ad denne vej. For det vil dels være med<br />
til at højne den kulturhistoriske kvalitet i arbejdet, men også<br />
højne glæden ved at arbejde med noget som man forstår.<br />
18
Foreningsskibe ANNA ELISE<br />
Af Peter Lauridsen og Kristian Brønd<br />
I hjertet af Københavns Havn, ved Amerikakaj, blandt passagerskibe<br />
og krydstogtskibe ligger en smuk, sortmalet, galeaserigget<br />
hajkutter og pryder kajen. Området blev tidligere kaldt<br />
Søndre Frihavn, men kaldes i dag Amerika Plads. Skibet er<br />
fritidsskibet ANNA ELISE, der ejes af Bådforeningen af 12.<br />
april 1978.<br />
Havnen<br />
Frihavnen blev indviet den 8. november 1894. Frihavnen var et<br />
af datidens største anlægsarbejder, der blev igangsat af regeringen<br />
som modspil til Kielerkanalen (gravet 1887-1895) og frihavnen<br />
i Hamborg (åbnet 1888). Kielerkanalen skulle forbinde Hamborg<br />
med Østersøen og dermed gøre Hamborg til en alvorlig konkurrent<br />
til København. Anlæggelsen af Søndre Frihavn var et imponerende<br />
stykke ingeniørarbejde, der fuldt ud kan måle sig med<br />
anlæggelse af Øresundsbroen og andre store nutidige anlægsarbejder.<br />
Anna Elises motor løftes ud i januar 2008.<br />
Skibet<br />
Skibet blev bygget af bådebygger J. Christoffersen i Nordby på<br />
Fanø i 1932 til fisker Ole Jensen Rud. Skibet var en træbygget<br />
damkutter og fik navnet NIELS RUD af Esbjerg, fiskerinummer<br />
E 454. Køl og kølplanker var af bøgetræ, spanter og klædning<br />
af eg og dækket af fyrretræ.<br />
Nordby med Christoffersens værft og søsterskibene NIELS RUD og<br />
NEPTUN. Postkort. Fotograf Hans Pors, Silkeborg.<br />
19<br />
NIELS RUDs motor var oprindelig en en-cylindret June-<br />
Munktell på 72 HK. I 1958 fik skibet en ældre to-cylindret 110<br />
HK Hundested motor, som i 1962 blev udskiftet med en fabriksny<br />
Hundestedmotor af samme type. Anna Elises motor vejer<br />
næsten 6 ton og yder det samme som en lille personbils motor.<br />
I 1995 blev Anna Elise hædret under pinsestævnet med disse<br />
ord:
”Blokken går i år til snurrevodskutteren ANNA ELISE, der er<br />
bygget på Fanø i 1932, for skibets meget flint restaurerede glødehovedmotor.<br />
Motoren, der er en 110 HK Hundested type KK,<br />
er en del af sjælen i ANNA ELISE, og står i et velholdt og skinnende<br />
motorrum, der er en fryd for øjet.<br />
Desuden tildeles blokken som en biting til Anna Elise’s ejere for<br />
et velfungerende skib, hvor der gøres meget for at få nye mennesker<br />
ind i et spændende fællesskab omkring et gammelt sejlskib”<br />
Sådan nogle ord kan have en evig gyldighed. Motoren blev totalrenoveret<br />
igen i 2008 ved Fregatværftet i Ebeltoft og Dansk<br />
Motor- og Maskinsamling i Grenå.<br />
Skibet havde oprindelig en såkaldt dam til opbevaring af fangede<br />
fisk om bord. Dammen var et lastrum midtskibs, der var<br />
åbent til søen gennem mange borede huller i klædningen, så der<br />
hele tiden var frisk havvand i dammen. Fiskene var levende og<br />
af første klasses kvalitet, når de blev landet. Senere fandt man<br />
på at ise fiskene og MIELS RUD fik derfor dammen omdannet<br />
til et lastrum ved at proppe hullerne i klædningen.<br />
Snurrevodsfiskeri<br />
Skibet blev anvendt til fiskeri med snurrevod, der var en videreudvikling<br />
af landdragningsvoddet. Sidstnævnte blev sejlet<br />
ud fra kysten i en båd og halet i land af mennesker eller heste.<br />
Snurrevodskuttere anvendte samme teknik fra et opankret<br />
skib. Snurrevoddet bestod af et vod (en netpose) og to tove, der<br />
var samlet af mange tove i forlængelse af hinanden til to meget<br />
lange tove. Midt på tovene sad voddet. Tovene og snurrevoddet<br />
blev udlagt i en stor cirkel. Kutteren lå for anker og halede de<br />
to lange tove hjem. Fiskene blev skræmt ind i voddets bane, når<br />
tovene strammedes og gled ind over bunden mod indhalingsbanen.<br />
Fisk fanget af en snurrevodskutter og landet levende gav<br />
den bedste kvalitet. Straks, når kutteren var i havn, blev fisken<br />
overført til hyttefade. Senere samme dag eller få dage efter blev<br />
de levende fisk renset, håndflået og evt. fileteret.<br />
I 1978 blev NIELS RUD solgt til en fisker i Faaborg. Han ændrede<br />
skibets navn til ”Anna Ester”, fiskerinummer SG103. Fiskeriet<br />
med så stort et skib i indre danske farvande var imidlertid<br />
ikke rentabelt. Skibet blev derfor forsømt og sat til salg igen.<br />
Bådforeningen af 12. april 1978 købte det og 31. januar 1980.<br />
Foreningens første skib, kvasen ”AVALON” på 19 BRT forliste<br />
under en hårhændet bjærgning efter en harmløs grundstødning<br />
v. Gotland.<br />
Frem til 1985 lå Anna Elise i Rudkøbing, mens foreningen,<br />
som talte 16-17 medlemmer foretog en gennemgribende renovering.<br />
Nyt dæk, nye ruf, udskiftning af nogle støtter, enkelte<br />
spanter og en del klædning samt rejsning af stormast og mesan.<br />
Som et lille korriosum kan nævnes at det gamle navneskilt<br />
”Anna Elise – Esbjerg” havnede på knejpen Heimdal i Faaborg.<br />
Herfra blev det under en ”Fyn Rundt” sejlads hjemtaget til skibet.<br />
Erklæret bevaringsværdig i 2001<br />
Skibsbevaringsfonden har erklæret snurrevodskutteren Anna<br />
Elise for bevaringsværdigt fartøj. Formålet med erklæringen er<br />
at bevare skibet som et varigt kulturminde. Det hedder i erklæringen,<br />
at ”Anna Elise på grund af det sene byggetidspunkt oprindelig<br />
ikke var rigget som sejlførende snurrevodskutter, men<br />
havde en mindre støtterig og et lille styrehus. Skibet er i dag<br />
rigget som sejlførende snurrevodskutter fra perioden omkring<br />
1900-1920. Skibsbevaringsfonden finder, at skibet på trods af<br />
den ”romantiserede oprigning”, fortæller en væsentlig historie<br />
om snurrevodsfiskeriet”. Senere har Skibsbevaringsfonden givet<br />
tilskud til renovering af skibets Hundestedmotor, der en af<br />
de sidste, hvis ikke den sidste, i drift.<br />
I en lærebog om fiskeri findes en del billeder af Niels Rud, som er i<br />
gang med snurrevodsfiskeriet.<br />
20<br />
Sikkerhed<br />
Skibet opfylder Søfartsstyrelsens krav til fritidsfartøjer og var under<br />
styrelsens tilsyn indtil reglerne blev lavet om, så skibet faldt
Gl. maskinruf og et vældig tyndslidt dæk er væk. Nyt opstående på<br />
vej forår 1983.<br />
uden for krav om tilsyn. Anna Elise er udrustet med redningsflåde<br />
og redningsmidler til 25 personer, fast installeret brandslukningsanlæg<br />
i maskinrummet, brandslukkere, brandalarm, gasalarm, radio,<br />
nødsignaler, skibsmedicinkiste og meget mere.<br />
Bådforeningen -forenings Danmark en miniature<br />
Hvordan fordeler I så weekender og sommerferie i foreningen<br />
Hvem finder ud af, hvilke vedligeholdelsesarbejder der skal udføres<br />
Hvordan udregnes betalingen Og hvad med dem, der<br />
ikke bidrager til arbejdet<br />
Spørgsmålene er mange fra familie og venner, når man fortæller<br />
om Bådforeningen af 12. april 1978 – og med rette. Fællesskabet<br />
om at sejle og vedligeholde det 78 år gamle træskib giver<br />
udfordring såvel som oplevelse og kan være vanskeligt at<br />
sætte sig ind i som udenforstående<br />
Admiralsforsamling<br />
Men det er en vaskeægte forening med årlig ”admiralsforsamling”<br />
som det øverste besluttende organ.<br />
Foreningen har egne vedtægter, kontingent, kasserer, regnskab<br />
– for ikke at egen ”korresponderende” reder.<br />
Og som i andre foreninger er der en række udvalg som de pt. 16<br />
andelshavende medlemmer kan deltage i. Et udpluk af udvalgene<br />
følger her: Sikkerhedsudvalg, vedligeholdelsesudvalg, koordinationsudvalg,<br />
bladudvalg, sejladsudvalg og formidlingsudvalg.<br />
Beslutninger tages løbende på de månedlige bådmøder af de<br />
De første dæksplanker. Vigtigt at få det rette drej i starten. Forår<br />
1984.<br />
fremmødte og beslutningerne går ofte på tværs af udvalgsstrukturen.<br />
Dagsorden på møderne sættes ved mødets start og referater<br />
uploades og diskuteres i foreningens Google Gruppe. Det<br />
kan af og til være en langvarig proces at tage beslutninger – vi<br />
plejer at spøge med at en beslutning skal gennem tre bådmøder<br />
inden den føres ud i livet.<br />
Venstredrejet 60’er mentalitet<br />
Foreningen er af og til blevet karakteriseret som noget venstresnoet<br />
60’er flip på grund af den flade struktur og beslutningsgangene.<br />
Og selv om vi har et SF byrådsmedlem i foreningen, afspejler<br />
vi et bredt politisk, erhvervs- og aldersmæssigt spektrum.<br />
Beslutningsgangene giver alle i foreningen både indsigt og<br />
indflydelse, og det er især vigtigt for nye medlemmer som hurtigt<br />
bliver involveret i de løbende og nødvendige overvejelser<br />
omkring vedligehold, sikkerhed og sejladser. Og heldigvis er<br />
der samlet set en stor viden om skibet, om håndværk, søfart og<br />
meget andet blandt medlemmerne.<br />
Foreningen tæller i sommeren <strong>2010</strong> i alt knap fordelt på 16 andelshavere<br />
(A-medlemmer), to prøvemedlemmer, B-medlemmer”,<br />
som er samboende eller tæt knyttet til et A-medlem samt<br />
støttemedlemmer. Det er stort set A-medlemmer, som står for den<br />
årlige forårsklargøring. Der lægges mange arbejdstimer i weekender<br />
og vores ”arbejdstirsdage”, som regel fra Påske til Pinse.<br />
Foreningen er åben for flere medlemmer. Så tøv ikke med at<br />
kontakte os.<br />
21
Som man ofte møder Anna Elise folkene. I snak med hinanden og gæster,<br />
der altid er velkomne. Foto: Andrea Gotved, Pinsestævne <strong>2010</strong>.<br />
Det seje træk med vedligehold<br />
Foreningens medlemmer er forskellige steder i arbejds-, familie-<br />
og ”Anna Elise”-liv. Det betyder også en vis spredning i arbejdsindsatsen,<br />
når man ser isoleret på en enkelt sæson. Der er<br />
forskel på ambitionerne, på den ”frie tid”, på den ønskede finish,<br />
på lysten til rengøring om læ osv.<br />
Indtil nu er det lykkedes at håndtere disse forskelle – og indtil<br />
nu er det lykkedes at få skibet gjort præsentabel til – ja ikke altid<br />
til Pinsesejlads, men altid til sommersejladsen. Under sommerens<br />
sejladser sker der hvert år en forunderlig fordampning<br />
af forårets stres og jag.<br />
Motorrenoveringen i 2008, som blev gennemført med et lån<br />
på 250.000 fra skibsbevaringsfonden, affødte en lang række følgearbejder,<br />
som skulle udføres af foreningen, mens skibet lå i<br />
Ebeltoft. Alle disse weekender resulterede ikke kun i et renoveret<br />
skib, men også et konsolideret fællesskab.<br />
På togt med Anna Elise<br />
Vi sejler togter med op til 13 ombord, fordelt i tre kahytter. I<br />
forskibet er en kahyt med to køjer, agter er ”bjørnegrotten” med<br />
tre køjer. Gæt selv, hvem der sover der. Midtskibs er ”salonen”,<br />
Foto: Karsten Petesen. Fyn Rundt 2008<br />
22
der også rummer kabys med otte køjer. Når man efter en lang<br />
dag på havet er krøbet ind og har trukket gardinet for, er det formentlig<br />
som i forrige århundredes alkover. For selv om vi er tæt<br />
på hinanden – og det er en væsentlig del af charmen – kan man<br />
trække sig tilbage bag gardinet i sin køje og være helt sig selv.<br />
I 2009 og <strong>2010</strong> har vi haft gode oplevelser på langfart. I 2009<br />
var skibet af sted i 7 uger: Stockholm, Ålandsøerne, den Finske<br />
skærgård til Helsinki og retur. I <strong>2010</strong> var sommertogtet 5 uger,<br />
hvor Norges sydkyst blev besøgt.<br />
Fremtiden<br />
Skibet nærmer sig 80 år og en række større vedligeholdelsesarbejder<br />
bliver uundgåelige inden for de næste år. Skandæk, vaterbord,<br />
lønning og en stor del af støtterne står for udskiftning,<br />
hvis skibet skal bevares. Økonomien er problematisk da foreningskontingent<br />
og indskud kun dækker den løbende mindre<br />
vedligeholdelse.<br />
Vi står over for nogle udfordringer, som kan sammenfattes til:<br />
• Kan vi (og vil vi) fordoble eller tredoble medlemstallet for<br />
på den måde at sikre både økonomi, arbejdskraft og sejltimer<br />
nok<br />
• Kan vi rejse fondsmidler i størrelsesordenen ½ – 1 mio. kr.<br />
over de næste 5-8 år<br />
Mere info:<br />
Hjemmeside: www.anna-elise.dk<br />
På Facebook: Gruppen Anna Elise<br />
På Youtube: Søg Hundested engine<br />
Tekniske data<br />
Navn<br />
ANNA ELISE,<br />
ex. Niels Rud, ex. Anna Ester<br />
Hjemsted<br />
København<br />
Ejer Bådforeningen af 12. april 1978<br />
Kending<br />
OWUM<br />
Anvendelse<br />
Fritidsfartøj<br />
Byggeår / -nr. 1932 / 1<br />
Værft<br />
J. Christoffersen, Fanø<br />
Længde pp. skrog 16,29 meter (53 fod)<br />
Længde (Loa) skrog 18,59 meter (61 fod)<br />
Længde med bovspryd 25,00 meter (82 fod)<br />
Bredde<br />
5,02 meter<br />
Dybdgang<br />
2,35 meter<br />
Sejlareal<br />
240 m2<br />
Højde over havet 22 m<br />
Tonnage<br />
37,95 BRT / 19,61 NRT<br />
Hjemsted<br />
København, Danmark<br />
Skrog materialer Eg på eg (køl og kølplanker bøg)<br />
Dagture:<br />
Redningsmidler til 25 personer<br />
Togter med overnatning: 18 personer i tre kahytter<br />
(8 enkeltkøjer og 5 dobbeltkøjer)<br />
23<br />
Indretning om læ beskrevet forfra<br />
Forpeak med storesrum og kædekasse<br />
Mellemgang med adgang til dæk og toilet<br />
Forkahyt (2 køjer)<br />
Kombineret salon, kabys og køjerum (8 køjer) og med opgang<br />
til dæk<br />
Maskinrum med adgang fra dækket<br />
Agter Bestiklukaf/kahyt (3 køjer)<br />
Maskineri m.v.<br />
Bevaringsværdig 2 cylindret, 2-takt, 110 HK (82 kW), mellemtryk<br />
dieselmotor fra A/S Hundested Motorfabrik, 1962 (den<br />
med den ”rigtige” lyd og én af de sidste i drift). Totalrenoveret<br />
i 2008.<br />
Vendbar/justerbar propel<br />
Styring, rat med kæde til rorkvadrant<br />
Hjælpemaskine Lister Diesel, trækker generator og lænse-/spulepumpe<br />
Navigationsudstyr m.v.<br />
Søkort mv.<br />
Magnetkompas<br />
GPS (Garmin GPSMAP 162)<br />
Ekkolod med fiskerifunktion, temp. m.v.<br />
VHF og radiomodtager
En redaktørs<br />
forglemmelser<br />
VIGGOLINE<br />
Tekst og tegning af Arne Gotved<br />
I sidste blad manglede der noget, pinligt, men i et forsøg på at<br />
rette fejlen kommer det her. Nemlig omtalen af dette års modtager<br />
af ”Jomfruen” – TS’s vandrepræmie der uddeles ved årets<br />
Pinsestævne!<br />
Det specielle i år var at præmien blev uddelt mere til skipperen<br />
end til skibet, hvilket er første gang i vandrepræmiens historie<br />
at det sker!<br />
Poul Pilegaard, skipper på det gode skib HJALM var modtageren<br />
– og det var velfortjent!<br />
Formanden begrundede overrækkelsen med, at HJALM og<br />
Poul Pilegaard altid repræsenterede træskibssagen på bedste vis<br />
ved hvert år at deltage i mange af de sejladser, der sætter fokus<br />
på vores sejlende maritime kulturarv.<br />
I begrundelsen blev også fremhævet den hjælpsomhed, træskibsflåden<br />
altid møder fra Poul og HJALM´s side, og det altid<br />
dybt engagerede arbejde for bevarelsen af de ældre brugsfartøjer.<br />
Fra redaktionen skal der lyde et, om end forsinket, så stort tillykke!<br />
Foto: Erich Erichsen.<br />
24<br />
Tegningen er fra GASENs besøg i Hobro denne sommer, hvor<br />
VIGGOLINE lå ved værftet. Netop ankommet med ny ejer og<br />
skipper ombord: Marie på 21. Ungdommen tager over, og både<br />
presse og TV dækkede det usædvanlige og lovende generationsskifte.<br />
VIGGOLINE er grundigt beskrevet i Kaj Lunds Vinden er<br />
vor, men kort fortalt er båden bygget i Tønning omkring år<br />
1900 til fiskeri - de første år efter stør, laks og fladfisk på Elben,<br />
og senere i Tyske Bugt som krappetrawler og rejekutter. I<br />
1972 lå båden som opgivet vrag i Høyer, hvor den blev fundet<br />
af en entusiast, og under stort besvær blev fragtet til Hjarnø i<br />
Horsens Fjord, hvor den i løbet af de følgende år blev gennemrestaureret,<br />
og opstod som en anden Fugl Fønix, med det smukke<br />
udseende skibet stadig har i dag.<br />
Hvad man ikke umiddelbart ser er, at det elegante kravelbyggede<br />
skrog under restaureringen for 36 år siden blev beklædt<br />
med armeret polyester, men Hobro Værft kunne konstatere at<br />
skroget er fuldt intakt, og træværket stadig sundt, så den gængse<br />
betegnelse for glasfiberbelægning som ligklæde bør måske tages<br />
op til overvejelse.<br />
En gammel revyvise har omkvædet: ”Det er ikke det man gør<br />
’ed, men det er måden at man gør ’ed på”, og måske er tiden<br />
inde til at pille lidt ved den hellige ko der undsiger glasfiber i<br />
det bevarende fartøjsbevaringsarbejde. Hvis man gør det talentfuldt<br />
- så historien ikke forskydes - er det vel ikke meget værre<br />
end at bruge kunsthamp og Duradon, med mindre man stiler efter<br />
en bevaringsværdigheds attest.<br />
På grund af glasfiberlaget (som mange af vores medlemsfartøjer<br />
i øvrigt har på ruftagene) har VIGGOLINE aldrig kunne optages<br />
i TS. Men når man ser på fjernkendingen, hvor skuden er<br />
mere renfærdig end mange af vores fartøjer, og tager man historien<br />
i betragtning, kan der være god grund til at overveje en<br />
eventuel dispensation, når og hvis Marie søger om optagelse af<br />
VIGGOLINE.<br />
En TS-stander ville pynte på tegningen.
Pæleorm<br />
Redigeret af Ulf Brammer<br />
Nu er den gal igen! De formerer sig! De breder sig!<br />
Pæleormene angriber træbåde, fortøjningspæle og havnekonstruktioner<br />
af træ. Foruden at angrebene nu ses i områder, hvor de<br />
ikke tidligere har været, er pæleormene også begyndt at angribe<br />
træarter, der tidligere blev anset for at være resistente for eksempel<br />
’Yang’ – hårdt, tropisk træ som bruges til kajanlæg.<br />
Pæleorm lever i saltvand. De dør i ferskvand. Hvis er træskib er<br />
angrebet, kan det med held ankres op i en å eller flod. Syd på ved<br />
ækvator bliver de ca. 60 cm lange og ca. 2 cm tykke. I Nordsøen<br />
bliver de 25 – 30 cm. I Kattegat findes en anden art, som bliver<br />
5 – 7 cm. I Bælterne og Øresund har man opdaget en ny art,<br />
der kan blive 2 – 3 cm. Omkring Bornholm er der ingen pæleorm,<br />
fordi havbundens bjergarter udskiller en smule kobber, som dræber<br />
dem. 1<br />
Hvad er pæleorm<br />
Pæleormen er en ormelignende musling, som gnaver gange i vådt<br />
tømmer, hvor den lever af cellulosen. Den har en fremadrettet<br />
mund med meget små tænder som gnaver en lodret kanal i tømmeret.<br />
Som musling udsondrer den kalk, der aflejres på indersiden<br />
af det gravede rør. Disse muslinger bliver kønsmodne efter 3<br />
måneder, hvorefter de udsender 1 mill. æg i vandet om året. Pæleormens<br />
larver, hvis størrelse er mikroskopisk, føres rundt af vandet.<br />
Så snart de møder et ugiftigt stykke tømmer, fæstner de sig<br />
Pæleormens livscycklus.<br />
på overfladen, hvorefter de begynder at gnaver et ganske lille hul,<br />
indtil den kan komme indenfor og komme i gang med at æde og<br />
vokse og udvide sit rør. Derefter er det meget vanskeligt at konstatere<br />
om træstykket er blevet angrebet, da indgangshullet kun er<br />
ca. ½ kvadrat millimeter. 1<br />
Angrebene foregår langs vandlinien og ca. 50 cm ned. Også stråkølen<br />
er udsat. Så det er klogt at udskifte den hvert 3. – 5. år.<br />
Hvis fribordets planker er udtørrede, og der løber vand indenbords,<br />
kan der udmærket liste sig et par snedige pæleormslarver<br />
ombord, inden nåderne lukker sig.<br />
Hvis de når op i spanterne, skal skibet kondemneres. Ved at<br />
save et par spanter og bord igennem, er det tydeligt at se, om der<br />
er pæleorm i træet. 1<br />
Beskyttelse 1<br />
Den bedste beskyttelse sker ved at tage båden på land hver vinter.<br />
Pæleorm dør i frostvej.<br />
Der er meget sjældent konstateret pæleorm i lærketræs joller.<br />
Hvert forår – eller hvis man har mistanke om pæleormsangreb –<br />
bør man vaske, skure og skrubbe det tomme skib indenbords med<br />
ferskvand under dørken, alt under vandlinien. I øvrigt er det rart<br />
at få renset for skidt og møg. Lad alle adgange og koøjer stå åbne<br />
i flere dage til plankerne er helt tørre.<br />
Finsk trætjære på alt bart træ hvert andet år, vil minimerer angreb<br />
af pæleorm. Hvert 5. år renskrabes undervandsskroget og<br />
imprægneres med Hempitox (brug beskyttelse). Efter 2 dages tørring<br />
- stryges med finsk tjære.<br />
Overfladebehandlinger<br />
Vi fortsætter med at bruge Bundpatent så længe som muligt. Bravo<br />
og Kobberbund. Kobberforhudning er yderst virksomt. 1<br />
Tonkin Oil stryges i tre lag, hvorefter man kan smøre ’hvad som<br />
helst’ under bunden. 1<br />
Pæle der rammes ned, kan forinden omvikles med en sort krympefolie,<br />
som krympes med varmepistol. Sorte overflader lukker<br />
for vand og lys, så pæleormene ikke overlever. 2<br />
26
Der forskes<br />
I Grønsund ved Hårbølle Havn er et forskerhold i gang med at<br />
finde ud af, hvordan man kan bekæmpe – pæleorm. Holdet dykker<br />
ved et vrag fra middelalderen, for at afprøve forskellige metoder<br />
til at forhindre angreb på kulturarven. Der foreligger ikke<br />
nogle resultater på nuværende tidspunkt. Angreb af pæleorme har<br />
de seneste år været et stigende problem. Pæleormene er begyndt<br />
at vise sig i områder, hvor de ikke tidligere har været et problem.<br />
Á propos kulturarv skriver Nationalmuseet på sin hjemmeside, at<br />
der i Østersøen ligger ca. 100.000 bevarede skibsvrag fra mange<br />
forskellige perioder, der indtil nu har været beskyttet mod pæleorm<br />
i brakvandet. Men nu ser det ud til at være forbi. Et EU projekt<br />
Wreck Project skal finansiere undersøgelser om de små djævles<br />
udbredelse. Østersøen er nemlig ét af de få steder i verden,<br />
hvor vragene endnu er vel bevarede. 3<br />
Teknologisk Institut<br />
Ved de danske kyster findes tre arter: Den største<br />
Teredo norvegica (Norge) findes normalt kun<br />
ved Jyllands vestkyst. Den vokser hurtigere end<br />
de andre og kan på kortere tid ødelægge det angrebne<br />
træ.<br />
Den almindeligste ved vestkysten er Teredo<br />
megotara, der dog også er fundet enkelte steder<br />
ved Frederikshavn. Teredo navalis er udbredt<br />
i de indre danske farvande undtagen i Østersøen<br />
syd for Amager og øst for Falster. Den kan leve i vand<br />
med lavere saltindhold end de to andre arter. I Østersøen er<br />
saltindholdet i vandet for lavt. Der er således ikke pæleorm ved<br />
Bornholm<br />
Hvad er årsagen<br />
Årsagen til, at der på nuværende tidspunkt konstateres nye og<br />
voldsommere angreb af pæleorm kendes ikke. Der kan dog peges<br />
på en række mulige årsager:<br />
Vandet er blevet renere i vore havne. De seneste års indsats for<br />
at få renset spildevandet har været så effektiv, at pæleormene nu<br />
har bedre livsbetingelser i havnene end tidligere.<br />
Forbruget af tinholdige bundmalinger til skibe er blevet reduceret<br />
i de senere år, og det har forbedret miljøet for pæleormene.<br />
Muslinger - herunder pæleorm - er meget følsomme over for tinforbindelser.<br />
Udfasning af de midler, der er dokumenteret effektive over for<br />
pæleorm er f.eks.CCA-midlerne, som har været anvendt siden<br />
først i tresserne, blev udfaset i 1993.<br />
Tidligere anvendte oversøiske træarter, der har vist sig resistente<br />
overfor pæleorm, er ved at være en opbrugt ressource. Derfor<br />
anvendes i dag andre træarter eller plantagetræ, der ikke er dokumenteret<br />
resistente. F.eks. findes der flere kvaliteter af Azobe,<br />
og kvaliteten er afhængig af voksestedet. Azobe fra Cameroon er<br />
tungt og meget varigt, og dén kvalitet er resistent over for pæleorm.<br />
Azobe fra de vestlige stater som Ghana, Elfenbenskysten og<br />
Sierra Leone har lavere vægt pr. kubik (densitet), de er ikke resistente.<br />
4<br />
Imprægnering<br />
Selv om der er sket store ændringer på imprægneringsmarkedet<br />
i de senere år, er det stadig tilladt at anvende CCB-midler<br />
(kobber-krom-bor) til imprægnering af træskibe og<br />
havnetræ i Danmark. Dette kræver dog en dispensation.<br />
Imprægneringsvirksomhederne har mulighed<br />
for at søge om forlængelse af dispensationen.<br />
Kreosotolieimprægneret træ kan også stadig<br />
anvendes til havnekonstruktioner. Dette træ skal<br />
dog importeres. Anvendelse af kreosotimprægneret<br />
træ reguleres af bekendtgørelse nr. 665<br />
af 4. juli 1996, ”Bekendtgørelse om begrænsning<br />
af salg og anvendelse af kreosot”. I bekendtgørelsen<br />
er der nævnt, til hvilke formål der må anvendes<br />
kreosotimprægneret træ. EU kommissionen<br />
har den 26. oktober 2001 udsendt direktiv nr. 2001/90/<br />
EF som yderligere regulerer kreosotolie til imprægnering af træ.<br />
Medlemsstaterne skal offentliggøre de love og administrative bestemmelser,<br />
som er nødvendige for direktivets implementering,<br />
senest den 31. december 2002 og der skal administreres efter lovene<br />
senest den 30. juni 2003. Miljøstyrelsen kan, når dette skrives,<br />
ikke oplyse hvornår en ny bekendtgørelse udsendes. Efter de<br />
kommende bestemmelser kan kreosotimprægneret træ fortsat anvendes<br />
til havnekonstruktioner.<br />
De nye imprægneringsmidler som nu er på markedet, er ikke testet<br />
til brug i havvand. 4<br />
Kilder:<br />
1. Skipper Ulrik Larsen. EMANUEL på Fejø juni <strong>2010</strong>.<br />
2. Bjørn Johannesen: Ormedug. 2008.<br />
3. Næstved Tidende d. 22-01-<strong>2010</strong>.<br />
4. Niels Morsing. Teknologisk Institut. Internet.<br />
27
Over<br />
hækken<br />
Forening viderefører Fejø Bådværft<br />
På en stiftende generalforsamling d. 18. september med et flot<br />
fremmøde på ca. 60 besluttedes det, at stifte en forening til bevarelse<br />
af Fejø Skibsværft. Interesserede kom så langt som fra<br />
Gilleleje og Amager.<br />
Fejø Bådværft har som så mange andre værfter lidt under den<br />
generelle udvikling med manglende ordrer og til sidst viste det<br />
sig umuligt for bådebygger Henrik Mortensen, at videreføre<br />
værftet som en forretning.<br />
Værftet har været i familien Mortensens eje i 4 generationer<br />
og det var bestemt ikke nogen nem beslutning for Henrik Mortensen<br />
at lukke ned. Det var derfor også med vemod, at bådebyggeren<br />
tog imod betalingen på 1 kr. fra den nystiftede forenings<br />
formand Niels Erik Sørensen, Næstved.<br />
Bådebygger Henrik Mortensen var til gengæld meget glad for<br />
den store opbakning der blev vist fra Fejøs beboere og de mange<br />
andre fremmødte. Alle var indstillet på at lægge et arbejde i<br />
at bevare værftet som en del af øens historie og attraktioner.<br />
Foreningen vil videreføre aktiviteten med ophaling på beddingen<br />
og salg af nødvendige materialer til klargøring af både.<br />
”Alle de både der hidtil har gjort brug af Fejø Værftet, skal<br />
være så hjertelig velkomne også fremover” udtaler formanden<br />
Niels Erik Sørensen. ”Vi tilbyder særdeles konkurrencedygtige<br />
priser for medlemskredsen og henvendelse kan ske til<br />
Fejø, Viggo Møller Sørensen E-mail; annette@fejoe.dk og mobil<br />
2324 5925<br />
I den nye forening har over 50 personer allerede meldt sig ind<br />
og flere har tilkendegivet, at ville tegne medlemskab. ”Mange<br />
medlemmer er fra Fejø, men der er også en overvældende tilslutning<br />
fra sejlere fra f.eks. Vordingborg og Næstved” udtaler<br />
den valgte kasserer Karin Krøyer der selv er fra Nykøbing F<br />
og i øvrigt kan kontaktes om medlemskab på e-mail: karin.kroyer@hotmail.com<br />
og mobil 2988 6466.<br />
Registrering af ældre bevaringsværdige marine- og hjælpemotorer<br />
En sådan motor defineres på følgende måde: motorer som ikke<br />
er i produktion længere.<br />
Registreringsblanket samt instruktion findes på www.ts-skib.<br />
dk under Så til søs og videre under motor eller kontakt: Niels<br />
Julsrud på tlf. 21 46 35 06. Håber der er mange der vil støtte op<br />
om projektet!<br />
Løgstør Bådebyggeri<br />
I vinterhalvåret byder Løgstør Bådebyggeri på en række weekendkurser<br />
for alle interesserede. Emnerne knytter sig først og<br />
fremmest til traditionel bådebygning, men der er også kommet<br />
et par kurser med om brugen af overfræseren.<br />
Vi ville have bragt det her, men på grund af pladsproblemer<br />
må vi nøjes med at henvise til hjemmesiden www.baadebygningskurser.dk<br />
Grejbørsen<br />
Grejbørsen vil fremover være at finde på TS’ hjemmeside:<br />
www.ts-skib.dk.<br />
Navnestandere<br />
Selvom det er blevet efterår<br />
kan man sagtens bestille sin<br />
stander nu ... så er den jo<br />
rigtig fin til foråret når den<br />
nye sæson begynder.<br />
En stander er også et godt<br />
julegaveønske. Så giv min<br />
mail videre til potientelle<br />
julegave-givere.<br />
Asta Graunbøl<br />
Tlf: 2852 6326 mail: asta_graunbl@yahoo.dk<br />
28
MARIUS og Susanne<br />
Af Andrea Gotved, fotos: Susanne McIntyre<br />
Den 24. maj, <strong>2010</strong>, blev MARIUS fundet strandet ved Ordrup<br />
Næs. Det lykkes ikke brandvæsnet at sikre skibet ordentligt og i<br />
løbet af natten og de næste dage blev skibet smadret helt. Sørgeligt.<br />
(historien kan læses på www.ts-skib.dk)<br />
Inden de (brandvæsnet) huggede stumperne op, var skrotkunstner<br />
Susanne McIntyre forbi – og her kan I se resultatet.<br />
Vil I se mere til Susannes arbejde kan I gå ind på www.skrotop.dk<br />
29
Alle former for fartøjer<br />
modtages i kommission.<br />
Vi har mange ventende købere i vort<br />
kartotek til mange forskellige former<br />
for fartøjer.<br />
Ring uforbindende til os<br />
og hør nærmere.<br />
De får altid reel betjening.<br />
Østsjællands Yacht- og Skibssalgsbureau<br />
56 50 68 41 - 40 45 69 41<br />
Mød os på www.cmskibe.dk<br />
Kom til Aalbæk<br />
Vi elsker træskibe<br />
(mellem Skagen og Frederikshavn)<br />
Kurt Sørensens Skibs- & Bådebyggeri<br />
sponserer havneafgiften i Aalbæk havn<br />
det første døgn for alle træbåde,<br />
der gæster havnen.<br />
www.kurt-soerensen.dk<br />
kurt@kurt-soerensen.dk<br />
Sdr. Havnevej 65, 9982 Aalbæk<br />
Tlf: 9848 9202<br />
30
Nyoptagne fartøjer<br />
Tegninger efter indsendte fotos af Sven Bülow<br />
TS byder velkommen til de nyoptagne fartøjer. Har<br />
du et fartøj til optagelse kan du gå ind på TS hjemmeside<br />
og finde optagelsespapirer - downloade eller<br />
kopiere og sende til sekretariatet. Adressen findes,<br />
som altid, på side 3.<br />
ESTER JENSEN, Harlingen Holland, hajkutter, eg, bygget i Esbjerg<br />
i 1939, BRT 39, Anco K. Blokzijl, +31620602066<br />
VILHELM, Kerteminde, smakke, klinkbygget fyr/lærk på eg.<br />
Bygget i Kerteminde i ca. 1888. Træskibsforeningen Fok, Torben<br />
Flindt, 65322060<br />
31<br />
TROLDANDEN, Thurø, hummer sloop, klinkbygget lærk på<br />
eg, bygget på Thurø i 2004, BRT 7,6. Bent Skovlund 42265141
ISAACK, Christianshavn Kanal, platgattet jolle, klinkbygget<br />
i douglasgran, bygget i Store Okseø, Flensborg 1950, BRT 1,<br />
Ove Krogh Nielsen 32959461<br />
RIGMOR, Ebeltoft, ålekvase, eg på eg, bygget i i 1935, BRT<br />
19,89, Foreningen til ålekvasen Rigmors bevarelse, Keld Farver<br />
86341816<br />
RATATORSK, Dronningbro Randers, hækbygget jolle, klinkbygget<br />
lærk på eg, kobberklinker, bygget på Sydfyn ca 1964,<br />
Carsten Korthauer, Sophia Gardner, 86412444<br />
32<br />
MAREN, Svendborg, smakkejolle, bygget i Snekkersten i<br />
1971/72, Harald Rothe
HELLE, Lautrup Kaj 427, spidsgattet fritidsskib motorsejler,<br />
kravel eg og fyr, bygget i Faxe Ldeplads 1934, BRT 7,3, Københavns<br />
Kommune, Steffen Holsøe 33149841<br />
FRIEDA, Flensborg, Hajkutter, eg på eg, bygget hos Svendsen<br />
i Holbæk i 1918, BRT 24,40, Rainer Kerzig og Ute Nachtwey,<br />
+49 4726717805<br />
CARENE STAR, Faaborg, topsejls skonnert, eg og læk, bygget<br />
på Ring Andersen, Svendborg i 1945, BRT 99,26, DSI Fæl-<br />
1887, BRT 110, Clipper DJS, Robert Rosner, +49 4061183284<br />
AMPHRITITE, Bremen, skonnert, teak/eg, bygget i Gosport<br />
leseje, Niels Gade Krohn, Den Maritime Småskole, 60469229<br />
33
FRI, Frederikssund, Aalborgjolle, klinkbykket lærk på eg, bygget<br />
på Horne Jolleværft i Faaborg i 1884, BRT 1, Rene Zorn<br />
24606360<br />
AGNETE, København, halvdæksbåd, klinkbygget eg, bygget<br />
i Snekkersten i 1924, BRT 6, Jens og Martine Faurschou<br />
43699980<br />
ADA MARIE, Christianshavn, kutter, kravel eg på eg, bygget<br />
hos H. C. Nielsen i Marstal 1907, BRT 16.12, Christian Aschinger,<br />
50257601<br />
34
Medlemsmøde Hobro<br />
Lørdag den 30. oktober <strong>2010</strong> på Hobro Værft<br />
www.hobrovaerft.dk<br />
Program<br />
Kl. 12:30 Vi mødes på værftet. Skibsgade 37, 9500 Hobro. Peter Leth viser rundt og fortæller om planerne med krydstoldjagten.<br />
Kl. 15:00 Kaffe i Marinestuen<br />
Kl. 16:00 Besøg og rundvisning på Lystfartøjsmuseet Henning fortæller<br />
Kl. 18:30 Spisning i Marinestuen og herefter hyggeligt samvær. Bestyrelse og lokalfolk får mulighed for at fortælle nyt.<br />
Prisen for middagen er kr. 150 og betales på stedet. Øl, vand og vin til rimelige priser<br />
Kl. 23:00 Arrangementet slutter Der er intet program søndag.<br />
Tilmelding: Send en mail til TS-sekretær Lisbeth, sek@ts-skib.dk senest den<br />
20. oktober.<br />
Overnatning: Der er mulighed for overnatning på vandrerhjem eller Bed &<br />
Breakfast. Find mulighederne på Internettet og bestil direkte.<br />
På gensyn.<br />
Ole Brauner og Gert Iversen.<br />
TS-bestyrelsen.<br />
Aktivitetskalender <strong>2010</strong>/2011<br />
info og data bedes sendt til andrea@ts-skib.dk<br />
<strong>Oktober</strong><br />
30. - 31. Medlemsmøde www.ts-skib.dk<br />
2011<br />
Januar<br />
15. - 16. Kolofonmøde i Ebeltoft<br />
Marts<br />
5. - 6. Medlemsmøde www.ts-skib.dk<br />
Juni<br />
10. - 12. Pinsestævne i Nyhavn www.ts-skib.dk / www.nyhavns-skipperlaug.dk<br />
35
Afsender:<br />
Træskibs Sammenslutningen<br />
v. kasserer Egon Hansen<br />
Engbjerget 4<br />
4300 Holbæk<br />
36