Rapport - It.civil.aau.dk - Aalborg Universitet
Rapport - It.civil.aau.dk - Aalborg Universitet
Rapport - It.civil.aau.dk - Aalborg Universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Aalborg</strong> <strong>Universitet</strong> - Det Teknisk-Naturvidenskabelige Fakultet<br />
B-sektor – Vej- og Trafikteknik – Sohngårdsholmsvej 57, 9000 <strong>Aalborg</strong><br />
Titel:<br />
Tema:<br />
Den 3. Limfjordsforbindelse<br />
Projektering og udførelse af vejanlæg<br />
Projektperiode: 1. februar 2005 – 25. maj 2005<br />
Projektgruppe:<br />
C128<br />
______________________________________<br />
Maiken Kristensen<br />
______________________________________<br />
Trine Fog Nielsen<br />
______________________________________<br />
Charlotte Porsborg Bach Pedersen<br />
______________________________________<br />
Marie Haar Sørensen<br />
______________________________________<br />
Kent Kås Vestergård<br />
______________________________________<br />
Stine Mariegaard Vistrup<br />
Vejledere: Svend Erik Pedersen<br />
Willy Olsen<br />
Benjaminn Nordahl Nielsen<br />
Synopsis<br />
Denne rapport omhandler temaet<br />
”Projektering og udførelse af<br />
vejanlæg”. Der er udarbejdet et<br />
skitseforslag til tracéet af den 3.<br />
Limfjordsforbindelse over Egholm,<br />
hvilket medfører forlægning<br />
af de omkringliggende veje i<br />
forbindelse med tilslutningsanlæg.<br />
Nær Limfjorden etableres<br />
en byggegrube i forbindelse med<br />
anlæggelsen af den 3. Limfjordsforbindelse,<br />
hvor der tages hensyn<br />
til de geologiske forhold.<br />
Endvidere foretages en tilbudskalkulation,<br />
der udmunder i en<br />
tilbudsliste for etablering af byggegruben.<br />
Ydermere udarbejdes<br />
udbudsmateriale for afmærkning<br />
på et stykke af motorvejen.<br />
Oplagstal: 10<br />
Sideantal rapport: 217<br />
Sideantal udbudsmateriale: 31
Forord<br />
Denne rapport er udarbejdet af Vej- og Trafikteknikstuderende<br />
på 6. semester ved det Teknisk-Naturvidenskabelige Fakultet<br />
på <strong>Aalborg</strong> <strong>Universitet</strong>.<br />
<strong>Rapport</strong>en består af tre dele; rapport, udbudsmateriale og<br />
tegningsmappe. <strong>Rapport</strong>en består af hovedrapport, samt bilag<br />
og appendiks. Udbudsmaterialet består af særlige betingelser<br />
og beskrivelser, samt af tilbudslisten, der normalt foreligger<br />
som selvstændigt dokument.<br />
Hovedrapporten består af tre hoveddele; Vejbygning, Geoteknik<br />
og Anlægsteknik. Kapitler og afsnit er angivet med tal,<br />
mens bilagene angives med bogstaver.<br />
Figurer og tabeller i rapporten er nummereret fortløbende<br />
med tal.<br />
I rapporten angives kilder for faglitteratur efter Harvardmetoden;<br />
[Forfatterefternavn, udgivelsesår]. Kilder fra internetsider<br />
angives med udgiver og årstal [Udgiver, år].<br />
Placeres kilden før et punktum, henvises der til den foranstående<br />
sætning, og placeres den efter punktum, henvises der til<br />
det foranstående afsnit.<br />
Temaet for projektet er ”Projektering og udførelse af vejanlæg”.<br />
I projektet antager gruppen rollen som henholdsvis rådgivende<br />
ingeniørfirma i Vejbygning samt underentreprenør i<br />
Geoteknik og Anlægsteknik. Målgruppen er medstuderende.<br />
1
Indholdsfortegnelse<br />
1. Indledning.......................................................... 5<br />
2. Limfjordsforbindelserne ........................................ 7<br />
2.1. Historie .........................................................7<br />
2.2. Den 3. Limfjordsforbindelse.................................9<br />
3. Entrepriseformer................................................ 15<br />
4. Indledning – Vejbygning ........................................17<br />
5. Motorvejen ....................................................... 19<br />
5.1. COWIs skitseforslag ......................................... 19<br />
5.2. Nyt forløb til motorvejen .................................. 22<br />
6. Området omkring tilslutningen...............................31<br />
6.1. Nørholmsvej og Mølholmsvej .............................. 33<br />
6.2. Motorvej/Nørholmsvej ..................................... 48<br />
7. Vejbefæstelse.................................................... 61<br />
8. Detailafmærkning ............................................... 63<br />
8.1. Kørebaneafmærkning....................................... 63<br />
9. Konklusion - Vejbygning .......................................67<br />
10. Indledning - Geoteknik .......................................69<br />
11. Geologiske forhold ............................................71<br />
11.1. Geologisk historie.......................................... 71<br />
11.2. Geoteknisk undersøgelse ................................. 73<br />
12. Metoder til udformning.......................................75<br />
12.1. Byggegrubeindfatninger .................................. 75<br />
12.2. Grundvandssænkning...................................... 77<br />
12.3. Byggegruben ................................................ 78<br />
13. Spunsvægge ..................................................... 83<br />
14. Grundvandssænkning ......................................... 87<br />
14.1. Midlertidig grundvandssænkning ........................ 87<br />
14.2. Grundvandssænkning - B1 ................................ 89<br />
14.3. Grundvandssænkning - B1* ............................... 92<br />
14.4. Permanent grundvandssænkning ........................ 97<br />
15. Stabilitet......................................................... 99<br />
15.1. Forudsætninger ...........................................100<br />
15.2. Minimumsværdi for f .....................................102<br />
16. Konklusion - Geoteknik..................................... 105<br />
3
17. Indledning - Anlægsteknik ..................................107<br />
18. Byggepladsindretning........................................109<br />
19. Tids- og ressourceforbrug ..................................115<br />
19.1. Indretning af byggeplads ................................ 115<br />
19.2. Ramning af spunsvægge ................................. 116<br />
19.3. Etablering af jordankre.................................. 119<br />
19.4. Etablering af sugespidser................................ 120<br />
19.5. Jordarbejde ............................................... 121<br />
20. Tilbudskalkulation............................................129<br />
20.2. Tilbudsliste ................................................ 133<br />
21. Tidsstyring .....................................................135<br />
21.1. Aktiviteter ................................................. 135<br />
21.2. Bemanding................................................. 135<br />
21.3. Materiel .................................................... 136<br />
22. Konklusion - Anlægsteknik .................................139<br />
23. Konklusion .....................................................141<br />
Bilag A - Vejbefæstelse...........................................143<br />
Bilag B - Rammedybde af spunsvæg ...........................147<br />
Gennemregning 1 ................................................ 148<br />
Gennemregning 2 ................................................ 162<br />
Gennemregning 3 ................................................ 169<br />
Bilag C - Grundvandssænkning..................................171<br />
Sugespidsanlæg ved B1 ......................................... 171<br />
Sugespidsanlæg ved B1* ........................................ 172<br />
Bilag D - Stabilitet .................................................175<br />
Beliggenhed 1 .................................................... 175<br />
Beliggenhed 2 .................................................... 180<br />
Bilag E - Ramning af spunsvægge...............................185<br />
Bilag F - Etablering af jordankre ...............................187<br />
Bilag G - Jordarbejde .............................................189<br />
Bilag H - Tilbudskalkulation .....................................191<br />
Appendiks 1 - Geoteknisk undersøgelse ......................195<br />
Kildeliste ............................................................213<br />
4
1. Indledning<br />
I Danmark er der i dag 1,8 millioner biler (Figur 1), en gennemsnitsdansker<br />
kører 41 km dagligt, og 1,2 millioner danskere<br />
pendler hver dag til og fra arbejde [Danmarks Statistik,<br />
2004]. Det er derfor vigtigt, at infrastrukturen fungerer i form<br />
af veje, stier og kollektiv trafik, og behovet derfor er stigende.<br />
Især omkring de større danske byer.<br />
Bilen er danskernes foretrukne transportmiddel, hvorfor udgifterne<br />
til anlæg, drift og vedligeholdelse af vejarealerne i dag<br />
er på omkring 9,6 mia. om året [Danmarks Statistik, 2003].<br />
Det er ikke blot vejanlæggene, der er kostbare. Større anlægsprojekter,<br />
såsom Storebæltsbroen og Øresundsbroen, har<br />
en meget høj anlæggelsespris (Figur 2). Men også mindre anlæg,<br />
såsom tunneller og broer, ved de mange danske fjorde,<br />
er dyre at anlægge. Ved anlægsprojekter af alle størrelser er<br />
det vigtigt at have økonomien under kontrol, da blandt andet<br />
konkurrencen er hård og finansieringen ofte begrænset.<br />
Figur 1<br />
Danskernes foretrukne transportmiddel<br />
er bilen.<br />
Figur 2<br />
Storebæltsbroen, som i alt har kostet<br />
ca. 19,2 mia. i anlæggelsesudgifter,<br />
drift og vedligeholdelse. [Danmarks<br />
Statistik, 2003]<br />
Der bliver i løbet af dette projekt fokuseret på krydsning af<br />
Limfjorden ved <strong>Aalborg</strong>, hvor der udarbejdes et forslag til en<br />
ny fjor<strong>dk</strong>rydsning, etableres en byggegrube samt udarbejdes<br />
en tilbudsliste.<br />
5
2. Limfjordsforbindelserne<br />
<strong>Aalborg</strong> har en central placering i det danske vejnet, idet<br />
Vendsyssel her forbindes med resten af Danmark via motorvejstunnellen.<br />
På denne måde tiltrækkes en stor mængde<br />
fjor<strong>dk</strong>rydsende trafik til <strong>Aalborg</strong>. Dette behov for krydsning af<br />
Limfjorden har eksisteret i mange år – og det er stadig voksende.<br />
2.1. Historie<br />
Industrialiseringen begyndte i 1800-tallet, og dermed fulgte et<br />
øget behov for mobilitet for både personer og gods. Dette<br />
medførte betydelige forbedringer af infrastrukturen i Danmark<br />
i form af udbygning af vej- og jernbanenettet.<br />
Første limfjordsbro<br />
Frem til 1865 foregik trafikken over fjorden via søfart, men<br />
behovet for en fast forbindelse over Limfjorden ved <strong>Aalborg</strong><br />
steg, og i 1865 indviede Christian IX den første faste forbindelse<br />
mellem <strong>Aalborg</strong> og Nørresundby (Figur 3). Forbindelsen blev<br />
udformet som en pontonbro, der dog flere gange gik i stykker,<br />
da den havde problemer med at modstå stærk strøm og is.<br />
Pontonbroen forbedrede infrastrukturen, idet den gjorde det<br />
muligt for både gående og kørende at krydse Limfjorden. [<strong>Aalborg</strong><br />
Kommune, 2005a]<br />
Figur 3<br />
Pontonbroen mellem <strong>Aalborg</strong> og<br />
Nørresundby 1902. [<strong>Aalborg</strong> Kommune,<br />
2005a]<br />
Jernbanebroen<br />
Det primære jernbanenet i Jylland og på Fyn blev etableret op<br />
gennem 1860’erne og -70’erne, mens Vendsysselbanen fra<br />
Nørresundby over Hjørring til Frederikshavn blev færdig i<br />
7
1871. Herved opstod et ønske om, at tog skulle krydse Limfjorden,<br />
idet passagerer mellem <strong>Aalborg</strong> og Nørresundby måtte<br />
gå eller køre over pontonbroen for at stige på et nyt tog. I<br />
1871 blev der derfor udskrevet en international konkurrence<br />
om en jernbanebro mellem <strong>Aalborg</strong> og Nørresundby. Vinderen<br />
blev et fransk firma, og da anlægsloven for broen blev vedtaget<br />
i 1873, kunne arbejdet begynde.<br />
På grund af en række konstruktionsproblemer kunne broen<br />
først indvies i 1879. Broen blev til stor nytte for togtrafikken i<br />
Jylland, og omstigning ved Limfjorden var ikke længere nødvendigt.<br />
Broen blev udført som en svingbro og blev først i 1938<br />
erstattet af den jernbanebro, der endnu benyttes. [Statens<br />
Arkiver, 2005]<br />
Fakta-box<br />
Anden limfjordsbro<br />
Byggeperiode: 1930 – 1933<br />
Brotype: Klapbro<br />
Længde: 60,4 m<br />
Bredde: 21,4 m<br />
Gennemsejlingsbredde: 30 m<br />
[Lange, 2005]<br />
Anden limfjordsbro<br />
Pontonbroen fra 1865 fungerede i mange år, men i 1920’erne<br />
opstod der kapacitetsproblemer. I 1925 passerede 5,5 millioner<br />
cyklister og fodgængere samt 600.000 vogne broen. Arbejdet<br />
med at etablere den nuværende Limfjordsbro startede i<br />
1930, og den blev indviet i 1933. To årtier senere var der, som<br />
følge af den stigende biltrafik, igen kapacitetsproblemer.<br />
Bredden på broen blev derfor udvidet med næsten 7 m til de<br />
nuværende 21,4 m. [Lange, 2005]<br />
Limfjordstunnelen<br />
Kapacitetsproblemerne på Limfjordsbroen viste sig igen i midten<br />
af 1960’erne, hvor biltrafikken gjorde hovedvejen gennem<br />
<strong>Aalborg</strong> til Danmarks mest trafikerede landevej. Løsningen på<br />
den stigende biltrafik var at etablere et nyt motorvejsnet omkring<br />
<strong>Aalborg</strong>. I forbindelse hermed åbnede Limfjordstunnelen<br />
i 1969, så bilisterne nu havde to forbindelser over Limfjorden<br />
ved <strong>Aalborg</strong>. [Lange, 2005]<br />
8
2.2. Den 3. Limfjordsforbindelse<br />
Diskussionen om den 3. Limfjordsforbindelse startede allerede<br />
ved Limfjordstunnelens indvielse. Igennem 1970’erne og<br />
1980’erne deltog både staten, Nordjyllands Amt og <strong>Aalborg</strong><br />
Kommune i forberedelserne af den nye forbindelse. I forbindelse<br />
hermed blev der foretaget arealreservation flere steder,<br />
men i 1991 besluttede Trafikministeriet at trække sig ud af<br />
undersøgelsesarbejdet, da ministeriet ikke fandt behovet for<br />
en ny forbindelse aktuelt. Amtet og kommunen fandt dog projektet<br />
nødvendigt og fortsatte derfor arbejdet.<br />
Dette afsnit er udarbejdet på baggrund af [VVM-redegørelse,<br />
2003] medmindre andet angives.<br />
2.2.1. De forskellige løsningsforslag<br />
I debatten omkring den 3. Limfjordsforbindelse fremkom adskillige<br />
forslag, idet emnet havde bevågenhed fra både mange<br />
borgere og politikere. Blandt andet blev udvidelse af den nuværende<br />
tunnel, en ny forbindelse, i enten Vestbyen eller<br />
midtbyen, diskuteret.<br />
I 1992 blev der udarbejdet ni løsningsforslag (Figur 4), som<br />
resultat af den årelange debat.<br />
Disse ni løsningsforslag blev i løbet af årene gennemarbejdet.<br />
Nogle blev fravalgt grundet beregninger, der viste lav trafikintensitet,<br />
mens andre blev fravalgt grundet væsentlige naturinteresser,<br />
såsom Egholmlinien, der blev fravalgt for at bevare<br />
kvaliteten både som levested og som udflugtssted. Enkelte<br />
løsninger blev endda valgt fra og til flere gange.<br />
I 2002 blev det blandt andet fravalgt at etablere en bro parallelt<br />
med den nuværende jernbanebro i Vestbyen, fordi det<br />
blev antaget, at denne løsning ikke ville aflaste midtbyen tilstrækkeligt.<br />
9
Figur 4<br />
Ni alternativer til en tredje limfjordsforbindelse,<br />
hvor 2, 3 og 6 er<br />
udvalgt til videre diskussion [VVMredegørelse,<br />
2003].<br />
I 2002 blev det derfor besluttet, at der skulle udarbejdes en<br />
VVM-redegørelse for en østforbindelse, en forbindelse over<br />
Lindholm, samt en forbindelse over Egholm, hvorved disse<br />
forslag ville indgå i den endelige beslutning.<br />
Slutresultatet, efter mere end 30 års diskussion, blev følgende<br />
fire forslag, som byrådet og amtsrådet skulle stemme om<br />
(Figur 4):<br />
A. Østforbindelse – udvide den eksisterende tunnel<br />
B. Landevej eller motorvej over Lindholm<br />
C. Landevej eller motorvej over Egholm<br />
D. 0+ løsning<br />
Forslag A – Ekstra tunnelrør<br />
Udvidelse af den eksisterende tunnel ændrer ikke trafikmønstret<br />
i <strong>Aalborg</strong>, hvilket skyldes, at motorvejsnettets struktur<br />
ikke ændres. Denne løsning forbedrer fremkommeligheden på<br />
E45, men de trafikale problemer i <strong>Aalborg</strong> midtby vil fortsat<br />
være uløste. Løsningen vil dog kun påvirke miljøet i ringe<br />
10
grad, da eksproprieringen finder sted i et nuværende industriområde.<br />
Dog vil der forekomme økonomiske konsekvenser,<br />
idet der i pågældende område blandt andet ligger en større<br />
fabrik samt en afdeling af <strong>Aalborg</strong> tekniske skole.<br />
Forslag B - Lindholmlinien<br />
Lindholmlinien indebærer, at et nyt vejforløb, i form af motorvej<br />
eller landevej, føres igennem bymæssig bebyggelse i<br />
den vestlige del af <strong>Aalborg</strong>, hvilket vil sige området ved Skydebanevej,<br />
Vestre Fjordvej og Mølholm, og igennem Lindholm<br />
vest for Nørresundby (Figur 5). Vejen føres under Limfjorden i<br />
en tunnel.<br />
Denne løsning vil aflaste Thistedvej/Vestergade/Vesterbrogade<br />
og Limfjordsbroen, idet trafikanterne nordvest for Nørresundby<br />
i dag fravælger motorvejen, og i stedet kører gennem<br />
Nørresundby ind til <strong>Aalborg</strong>. Dette forslag vil endvidere have<br />
indvirkninger på miljøet, især vil vejtrafikstøjen på Annebergvej<br />
og Peder Skrams Gade øges.<br />
Figur 5<br />
Lindholmliniens linieføring i Vestbyen<br />
[VVM-redegørelse, 2003].<br />
Byudviklingen i vest er i dag begrænset af det eksisterende<br />
vejnet, som ikke kan klare yderligere trafikbelastning. Mod<br />
nord, syd og øst begrænser vejnettet i dag ikke byudviklingen<br />
betydeligt, hvorfor en vestlig løsning vil give bedre muligheder<br />
for udbygning i vest.<br />
11
Forslag C - Egholmlinien<br />
Egholmlinien ligger uden for bymæssig bebyggelse på hele<br />
strækningen. Vejen føres gennem en tunnel fra Mølholm til<br />
Egholm og videre til Lindholm på en lavbro (Figur 6 og Figur<br />
7).<br />
Figur 6<br />
Linieføring over Egholm [VVMredegørelse,<br />
2003].<br />
Figur 7<br />
Egholmlinien – Nord<br />
[VVM-redegørelse, 2003].<br />
Denne løsning vil aflaste Thistedvej i Nørresundby samt Limfjordsbroen,<br />
men det er primært regionaltrafikken, der vil<br />
benytte den. Løsningsforslaget vil påvirke miljøet – især naturen<br />
på Egholm.<br />
12
Forslag D – 0+ løsningen<br />
Ved 0+ løsning etableres der ikke en tredje limfjordsforbindelse,<br />
men det eksisterende vejnet forbedres. Dette vil ikke have<br />
den store indvirkning på miljøet i forhold til de øvrige løsninger,<br />
og der opnås endvidere ikke en ændring i trafikmønstret i<br />
<strong>Aalborg</strong>.<br />
2.2.2. Den valgte løsning<br />
Den 8. september 2004 blev det i <strong>Aalborg</strong> Byråd endelig besluttet<br />
hvilken ny limfjordsforbindelse, de ville anbefale til<br />
staten. Der var stor enighed om, at linien skulle være en vestlig<br />
motorvejsforbindelse, så valget stod mellem Egholmlinien<br />
og Lindholmlinien - valget faldt på Egholmlinien.<br />
Linieføringen har færre konflikter med bebyggelse end ved de<br />
øvrige løsninger, og vejforløbet får en harmonisk sammenhæng<br />
med de eksisterende motorveje i åbent land. Linieføringen<br />
vil medføre store og uoprettelige indgreb i fjordområdet<br />
og på Egholm.<br />
Den nye motorvej udgrener sig fra det eksisterende motorvejsnet<br />
ved Dall, og fletter sammen med Hirtshalsmotorvejen<br />
E39 syd for Vestbjerg (Figur 8). Motorvejsstrækningen er 20<br />
km lang med syv tilslutninger [VVM-redegørelse, 2003]. Selve<br />
fjor<strong>dk</strong>rydsningen består af en cirka 1,5 km lang tunnel syd for<br />
Egholm og en cirka 0,5 km lang lavbro nord for Egholm.<br />
I det følgende kapitel beskrives entrepriseformer, hvilket er<br />
medbestemmende for, om henholdsvis Vejbygning, Geoteknik<br />
og Anlægsteknik befinder sig i den projekterende eller udførende<br />
del af projektfasen.<br />
Figur 8<br />
Egholmliniens forløb – udgrener sig<br />
fra E45 ved Dall i syd og fletter<br />
sammen med E39 ved Vestbjerg i<br />
nord.<br />
13
3. Entrepriseformer<br />
Ved bygge- og anlægsprojekter, vælger bygherren en af de tre<br />
entrepriseformer:<br />
• Totalentreprise<br />
• Hovedentreprise<br />
• Fagentreprise<br />
Ved en totalentreprise er det samme firma, der har ansvaret<br />
for at projektere og udføre projektet. Ved en hovedentreprise<br />
er det eksempelvis et rådgivende ingeniørfirma, der har ansvaret<br />
for at projektere projektet, og hovedentreprenøren,<br />
der har ansvaret for udførelse af projektet. Ved en fagentreprise<br />
giver forskellige entreprenører tilbud på udførelsen.<br />
Udbudsformerne deles op i tidligt og sent udbud, hvor tidligt<br />
udbud er en totalentreprise og sent udbud er hoved- og fagentreprise<br />
(Figur 9).<br />
Figur 9<br />
Skitsering af tidligt og sent udbud.<br />
Det er valgt at udbyde projektet som en hovedentreprise<br />
(Figur 10), og gennem rapporten er det antaget, at denne udarbejdes<br />
af forskellige underentreprenører.<br />
15
Den projekterende del af entreprisen ligger i dette projekt i<br />
vejbygningsdelen, og den udførende del af entreprisen ligger<br />
under anlægsteknikdelen.<br />
Bygherre<br />
Proj. Ingeniørfirma<br />
* Vejbygning<br />
Hovedentreprenør<br />
Figur 10<br />
Organisation af hovedentreprise,<br />
hvor tilgangsvinklen for de tre dele<br />
af projektet er angivet.<br />
Underentreprenør 1<br />
* Geoteknik<br />
Underentreprenør 2<br />
* Anlægsteknik<br />
Andre underentreprenører<br />
I de følgende dele; Vejbygning, Geoteknik og Anlægsteknik,<br />
uddybes valget af om projektet udarbejdes i den projekterende<br />
eller udførende del af projektperioden.<br />
16
VEJBYGNING
4. Indledning – Vejbygning<br />
Delen, Vejbygning, er skrevet ud fra en rådgivende ingeniørs<br />
synsvinkel, som har fået til opgave at skitseprojektere motorvejsstrækningen<br />
og et tilhørende tilslutningsanlæg. Anlæggelsen<br />
af motorvejen medfører desuden en forlægning af Nørholmsvej<br />
og en forlængelse af Mølholmsvej, hvilket endvidere<br />
skitseprojekteres. Det samlede område af skitseprojekterne<br />
ses på Figur 11.<br />
Figur 11<br />
Området, der skitseprojekteres.<br />
For motorvejen fokuseres der på linieføringen, mens vægten<br />
især lægges på skitseprojekteringen af Nørholmsvej og Mølholmsvej<br />
samt tilslutningsramperne.<br />
På baggrund af skitseprojekteringen detailprojekteres afmærkning<br />
for en del af motorvejsstrækningen, hvortil der er<br />
udarbejdet Særlige Betingelser og Beskrivelser (SBB) samt en<br />
Tilbudsliste (TBL).<br />
17
5. Motorvejen<br />
<strong>Aalborg</strong> Kommune og Nordjyllands Amt har samarbejdet med<br />
det rådgivende ingeniørfirma COWI, omkring den 3. Limfjordsforbindelse.<br />
I forbindelse med udarbejdelsen af VVMredegørelsen<br />
har COWI udarbejdet et skitseforslag til motorvejen<br />
til den 3. Limfjordsforbindelse over Egholm (Figur 12).<br />
5.1. COWIs skitseforslag<br />
I det følgende vurderes COWIs skitseforslag for den 3. Limfjordsforbindelse,<br />
da det ønskes undersøgt om, hvorvidt vejreglen<br />
for tracéring i åbent land er overholdt. Vejreglen beskriver<br />
blandt andet hvordan linieføring og længdeprofil bør<br />
projekteres ud fra den ønskede hastighed og oversigtsforhold.<br />
Og hvordan linieføring og længdeprofil bedst kombineres.<br />
Figur 12<br />
COWIs linieføring over Egholm -<br />
angivet med blå.<br />
Udover vejreglerne, vurderes linieføringen også for hvilke bindinger,<br />
der gennemskæres.<br />
I det følgende opstilles forudsætninger for vurdering af linieføringen.<br />
5.1.1. Forudsætninger<br />
Den 30. april 2004 vedtog Folketinget, at hastighedsgrænsen<br />
på de fleste motorvejsstrækninger i åbent land skulle øges til<br />
130 km/t. På motorvejsstrækninger omkring tætbefolkede<br />
områder såsom København, Århus, Odense og <strong>Aalborg</strong> er hastighedsgrænsen<br />
fortsat 110 km/t, hvilket skyldes en højere<br />
koncentration af trafik samt flere tilslutninger. [Vejdirektoratet,<br />
2004b]<br />
19
Stopsigt<br />
Fakta-box<br />
En vejs stopsigtlængde er<br />
den vejstrækning som en<br />
bil, der kører med vejens<br />
dimensioneringshastighed,<br />
gennemkører fra det øjeblik,<br />
hvor en hindring er<br />
observeret, til bilen er<br />
bragt til standsning efter<br />
en normal, kraftig<br />
opbremsning.<br />
Stopsigt udregnes for en<br />
øjenhøjde på 1,0 m og en<br />
genstandshøjde på 15 cm.<br />
[Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Det betyder, at COWIs skitseforslag for motorvejsstrækningen<br />
fra Dall til syd for Vestbjerg vurderes på baggrund af en hastighedsgrænse<br />
på 110 km/t.<br />
Linieføringen vurderes ved betragtning af stopsigt ved kø, da<br />
stopsigt, frem for møde- og overhalingssigt, er dimensionsgivende<br />
på motorveje. Hastighedsgrænsen på 110 km/t benyttes,<br />
da vejen, i henhold til den nyindførte hastighedsgrænse,<br />
etableres omkring en større by. I tunnelen reduceres hastighedsgrænsen<br />
dog til 90 km/t, grundet forringet trafiksikkerhed,<br />
der blandt andet skyldes psykologiske årsager i form af<br />
utryghed, der kan forringe trafikanternes køreegenskaber.<br />
5.1.2. Vurdering af COWIs skitseforslag<br />
Kurveradier<br />
Fakta-box<br />
Genstande i indersiden af<br />
en radius begrænser ofte<br />
sigtlængden i en horisontal<br />
kurve. Desuden kan<br />
der på flersporet veje<br />
også være genstande i<br />
midterrabatten; for eksempel<br />
træer og autoværn.<br />
[Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Det ønskes at vurdere om linieføringen har et komfortabelt og<br />
trafiksikkert forløb, hvorfor der i det følgende undersøges om<br />
hvorvidt kurveradierne overholder de minimalt tilladelige kurveradier<br />
for stopsigt ved kø. I Tabel 1 er de vejledende minimums<br />
kurveradier opstillet for stopsigt ved kø med tilhørende<br />
ønsket hastighed. Hvis der ikke opnås stopsigt ved kø, er der<br />
fare for påkørsel af køretøjer, hvis der opstår kø på strækningen.<br />
Ønsket hastighed, v ø<br />
Kurveradius for stopsigt ved kø<br />
60 km/t 790 m<br />
70 km/t 1.220 m<br />
80 km/t 1.820 m<br />
Tabel 1<br />
Vejledende minimums kurveradier<br />
ved ønsket hastighed, når der<br />
ønskes at opnå stopsigt ved kø.<br />
90 km/t 2.670 m<br />
100 km/t 3.820 m<br />
110 km/t 5.380 m<br />
COWIs linieføring, som indeholder syv kurver (Figur 13), undersøges<br />
for, hvorvidt de overholder de anbefalede minimums<br />
kurveradier, når der ønskes at opnå en hastighed på 110 km/t<br />
henholdsvis 90 km/t.<br />
20
Af Tabel 2 fremgår det, hvilken radius, der er benyttet, ved<br />
de syv kurver, som er anvendt i COWI’s forslag. Derudover ses<br />
det, hvilken hastighed, der er mulig at anvende i kurverne for,<br />
at vejledningen overholdes. Sidste kolonne angiver, om den<br />
anvendte kurveradius er tilstrækkelig i forhold til vejledningens<br />
minimums kurveradius og er angivet med henholdsvis +<br />
og -. Nummereringen af de syv elementer starter ved Dall.<br />
Af Tabel 2 ses, at kurveradius for element 1, 2, 3 og 4 medfører<br />
en maksimal anbefalet hastighed, som er mindre end den<br />
ønskede. Kurveradierne bør derfor øges således, at den ønskede<br />
hastighed på 110 km/t kan opnås.<br />
Kurveradius for element 5 starter ved tunnelen i <strong>Aalborg</strong> Vestby,<br />
hvor den ønskede hastighed er 90 km/t. Den anbefalede<br />
mindste kurveradius er 2.670 m, hvilket er mindre end den<br />
aktuelle radius på 3.000 m, hvorfor en hastighed på 90 km/t<br />
kan opretholdes.<br />
Element<br />
Radius<br />
Mulig<br />
hastighed<br />
Ønsket<br />
hastighed<br />
Acceptabel<br />
radius<br />
1 1.000 m 60 km/t 110 km/t -<br />
2 1.850 m 80 km/t 110 km/t -<br />
3 2.500 m 80 km/t 110 km/t -<br />
4 2.250 m 80 km/t 110 km/t -<br />
5 3.000 m 90 km/t 90 km/t +<br />
6 14.000 m 110 km/t 110 km/t +<br />
7 1.800 m 70 km/t 110 km/t -<br />
Figur 13<br />
COWIs linieføring, hvor kurveradierne<br />
er angivet i meter.<br />
Tabel 2<br />
De anbefalede maksimale hastigheder<br />
ifølge vejreglers vejledning i<br />
forhold til kurveradiernes størrelse.<br />
Til højre er angivet, om de<br />
aktuelle radier er acceptable i<br />
henhold til vejledningen i [Vejdirektoratet,<br />
1999b]. Dette er angivet<br />
med henholdsvis + og -.<br />
Element 6 starter på Egholm og forsætter over til Lindholm.<br />
Den ønskede hastighed på strækningen langs element 6 er 110<br />
km/t, hvilket betyder, at der anbefales en minimums kurveradius<br />
på 5.380 m. Radius i kurven er 14.000 m, hvilket bevirker,<br />
at en ønsket hastighed på 110 km/t kan opretholdes.<br />
21
Element 7 er beliggende i Lindholm og består af en kurve med<br />
radius 1.800 m. Kurven har ikke en tilstrækkelig radius, for at<br />
opnå den ønskede hastighed, hvorfor radius for kurven bør<br />
øges.<br />
Fem af de syv kurveradier overholder ikke vejledningerne,<br />
hvorfor en hastighed på 110 km/t ikke kan opretholdes. Linieføringens<br />
forløb ønskes derfor ændret således, at kurvernes<br />
radier overholder vejledningen i henhold til at opnå stopsigt<br />
ved kø ud fra den ønskede hastighed.<br />
Linieføringen forkastes, da vejledningen for mindste kurveradiernes<br />
ikke opfyldes. Derfor omprojekteres COWIs skitseforslag.<br />
I det følgende udarbejdes derfor et nyt forslag til linieføringen<br />
og længdeprofil forløb for motorvejsstrækningen fra Dall til<br />
syd for Vestbjerg.<br />
5.2. Nyt forløb til motorvejen<br />
I dette afsnit skitseprojekteres et forslag til linieføring og<br />
længdeprofil for den 3. Limfjordsforbindelse over Egholm<br />
(Tegning 1 og Tegning 2). Skitseprojektet dimensioneres ud fra<br />
en ønsket hastighed på 110 km/t på hele strækningen. Linieføring<br />
og længdeprofil er udarbejdet ved hjælp af CADprogrammet<br />
AutoCad med NovaPoint som applikation.<br />
Ved udarbejdelse af en ny linieføring, er bindingerne i området<br />
en vigtig parameter at tage hensyn til. Det tilstræbes derfor<br />
at undgå flest mulige bindinger – med hensyntagen til hvilken<br />
binding det er – men første prioriteten er at overholde de<br />
vejledende minimums størrelser for kurveradierne.<br />
Et så omfattende vejprojekt vil eksistere i mange år, og det er<br />
derfor vigtigt, at trafiksikkerheden og komforten er høj på den<br />
nye strækning, hvilket der ligeledes fokuseres på under projekteringen<br />
for den 3. Limfjordsforbindelse.<br />
22
5.2.1. Korridoranalyse<br />
Da den nye forbindelse skal gå vest om <strong>Aalborg</strong> over Egholm,<br />
udarbejdes en korridor, hvori linieføringen skal ligge (Figur 14)<br />
med henblik på at kortlægge bindingerne i området.<br />
Figur 14<br />
Korridor, hvori den 3. Limfjordsforbindelse<br />
vil ligge.<br />
23
Korridoren er fastlagt med udgangspunkt i, at linieføringen<br />
skal udflette fra E45 ved Dall, gå over det østlige Egholm, for<br />
til sidst at sammenflette med E39 syd for Vestbjerg [VVMredegørelse,<br />
2003]. Det er derfor valgt, at placere korridoren<br />
således, at de tre områder er beliggende i denne.<br />
Ved projekteringen af linieføringen for motorvejen tilstræbes<br />
det at undvige bindingerne i korridoren. I tilfælde af, at det<br />
ikke er muligt, søges der om dispensation om at krydse dem.<br />
Figur 15<br />
Strandenge vest for <strong>Aalborg</strong>.<br />
Det dominerende landskabselement i området er Limfjordens<br />
vandareal og de tilknyttede strandenge (Figur 15).<br />
Bag strandengene ligger opdyrkede områder, der fremtræder<br />
som et åbent, ubebygget og fladt landskab [VVM-redegørelse,<br />
2003].<br />
I korridoren findes der, både syd og nord for fjorden, en række<br />
beskyttede naturtyper, og på Egholm, der er udpeget som<br />
internationalt EF-fuglebeskyttelsesområde, forekommer en<br />
række beskyttede fuglearter. [VVM-redegørelse, 2003]<br />
5.2.2. Forudsætninger<br />
Den ønskede hastighed på den nye strækning af motorvejen er<br />
110 km/t med undtagelse af tunnelen, hvor den ønskede hastighed<br />
er 90 km/t. Det er dog valgt at dimensionere hele motorvejsstrækningen<br />
ud fra en ønsket hastighed på 110 km/t.<br />
5.2.3. Projektering<br />
Overvejelserne, der ligger til grund for projekteringen, beskrives,<br />
hvorefter der foretages en vurdering.<br />
Vurdering af linieføring<br />
Linieføringer består af rette linier, kurveradier og klotoider.<br />
Klotoiderne medfører en gradvis ændring af sideacceleratio-<br />
24
nen, hvilket giver komfort- og sikkerhedsmæssige fordele.<br />
Derudover bidrager klotoiderne med æstetiske fordele, da det<br />
giver et visuelt naturligt forløb. [Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Det tilstræbes, som minimum, at opnå stopsigt ved kø på motorvejen.<br />
[Vejdirektoratet, 1999b] For at overholde sigtelængderne<br />
skal kurverne projekteres med en mindsteværdi for<br />
kurveradierne på 2.670 m, idet den ønskede hastighed er 110<br />
km/t (Tabel 1).<br />
Trafiksikkerheden på motorvejen afhænger blandt andet af<br />
kurveradiernes størrelse i forhold til den hosliggende rette<br />
linie. Linieføringen bør derfor have et forløb, der overholder<br />
de i Tabel 3 angivne værdier.<br />
Længde af ret linie<br />
L ≥ 300 m<br />
L < 300 m<br />
Mindste radius<br />
Min. R > 400 m<br />
Min. R > L<br />
Tabel 3<br />
Mindste kurveradius efter ret linie<br />
i henhold til trafiksikkerhed. [Vejdirektoratet,<br />
1999b]<br />
Udover kurveradierne, vurderes klotoideparametrenes størrelse<br />
i forhold til disse. Vælges en klotoideparameter i henhold<br />
til de i Tabel 4 angivne parametre, er dette med til at gøre<br />
vejbilledet æstetisk.<br />
Kurveradius<br />
Klotoieparameter<br />
R < 300-400 m<br />
1/2 R ≤ A ≤ 2/3 R<br />
300–400 m < R < 4.000-5.000 m 1/3 R ≤ A ≤ ½ R<br />
R > 4.000-5.000 m<br />
1/5 R ≤ A ≤ 1/3 R<br />
Tabel 4<br />
Vejledning i overgangsklotoideparameters<br />
størrelse i forhold til<br />
kurveradius.<br />
I den nye linieføring (Tegning 1) tages der udgangspunkt i fire<br />
fikspunkter, som alle er beliggende i den aktuelle korridor. De<br />
fire fikspunkter (Figur 16) er udfletningen fra eksisterende<br />
motorvej E45 ved Dall, kysten i <strong>Aalborg</strong> Vestby, kysten i Lindholm<br />
samt sammenfletningen med den eksisterende motorvej<br />
E39 syd for Vestbjerg.<br />
25
Linieføringen består af syv rette linier, seks cirkelbuer (markeret<br />
med numre på Figur 16) og 12 klotoider. Alle kurverne<br />
har en radius på 5.500 m, hvorfor anbefalingen om en minimums<br />
kurveradius på 2.670 m er overholdt. Det vurderes derfor,<br />
at oversigtsforholdene er gode, hvilket er med til at øge<br />
komforten og trafiksikkerheden. Det er desuden valgt, at benytte<br />
den samme radius for alle kurverne på strækningen, idet<br />
denne radius, udover at overholde minimumskravene, harmonerer<br />
godt med bindingerne.<br />
Det er forsøgt at undgå berøring af bindingerne, hvilket dog<br />
ikke er muligt grundet radiernes størrelse og fikspunkter (Figur<br />
17).<br />
Figur 16<br />
Den nye linieføring for den 3.<br />
Limfjordsforbindelse er markeret<br />
med blå – fikspunkter, rette linier<br />
og kurver er markeret. COWIs<br />
linieføring er markeret med rød.<br />
Sammenlignes den nye linieføring med COWIs linieføring (Figur<br />
17), der begge gennemskærer beskyttet mose, natureng og<br />
overdrev, kan det konkluderes, at den nye linieføring derudover<br />
gennemskærer to bindinger i form af beskyttet mose henholdsvis<br />
nord og syd for Limfjorden.<br />
Forskellen i de to linieføringers kurveradier ses på (Figur 16),<br />
og det vurderes, at COWI i udarbejdelsen har taget større hensyn<br />
til bindingerne end til de vejledende minimums kurveradier.<br />
Den nye linieføring vurderes som et godt alternativ til den<br />
linieføring som COWI har udarbejdet. Det skyldes, at den nye<br />
linieføring både tager hensyn til bindingerne i området samt<br />
de vejledende minimums kurveradier (Figur 17).<br />
26
Figur 17<br />
Bindingskort med begge linieføringer<br />
indtegnet – Cowis linieføring er<br />
markeret med rød og den nye<br />
linieføring er markeret med blå.<br />
27
Vurdering af længdeprofil<br />
I det følgende fokuseres der på længdeprofilets vertikalkurver<br />
for skitseforslaget til den nye motorvejsstrækning. Disse udgør<br />
både konkave og konvekse vertikal kurver (Tegning 2). Længdeprofilet<br />
består, i modsætning til linieføringen, kun af rette<br />
linier og vertikalkurver. Længdeprofilet består af ti rette linier<br />
og ti vertikalkurver.<br />
Vertikalkurverne tilstræbes, ligesom de horisontale kurver, at<br />
overholde de anbefalede minimums kurveradier, når den ønskede<br />
hastighed er 110 km/t. Det betyder, at de konvekse<br />
vertikalkurver som minimum bør være 25.100 m, og de konkave<br />
vertikalkurver minimum bør være 4.200 m [Vejdirektoratet,<br />
1999b].<br />
Alle vertikalkurverne har en radius på 30.000 m, hvilket betyder,<br />
at både de konkave og konvekse kurver overholder den<br />
anbefalede minimums radius, hvilket gør at længdeprofilets<br />
vertikalkurver overholder stopsigt.<br />
Længdeprofilet er projekteret således, at gradienten mindst<br />
er 5 ‰. Denne gradient har til hensigt at afvande motorvejen i<br />
længderetningen, idet der anlægges trug som afvandingsforanstaltning.<br />
Endvidere er hældningen holdt under 30 ‰, da en<br />
gradient større end dette kan forårsage langsgående skyl i<br />
vejrabatter. [Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Det er valgt at føre tunnelen et stykke op på land i <strong>Aalborg</strong><br />
Vestby, da der er fremtidsplaner om udbygning af <strong>Aalborg</strong> mod<br />
vest [<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005b]. Herved bevares æstetikken i<br />
kystområdet og stranden ved <strong>Aalborg</strong> Vestby, da denne kan<br />
genskabes, og de fremtidige boliger herved bliver mere attraktive.<br />
Ydermere opnås god kørselskomfort både på motorvejen<br />
og på Nørholmsvej, blandt andet fordi de tunge køretøjer<br />
kan bibeholde deres fart, når de kører gennem tunnelen – i<br />
sydgående retning.<br />
28
Vurdering af tracé<br />
Tracéet består af linieføring og længdeprofil, kombineret.<br />
Accepteres linieføring og længdeprofil hver for sig, er det dog<br />
ikke ensbetydende med, at det giver et godt tracé.<br />
For at opnå et godt tracé kombineres elementerne sådan, at<br />
der bliver et kørselsdynamisk forløb, samtidig med at stopsigt<br />
ved kø overholdes. Dette er med til at opretholde en god trafiksikkerhed.<br />
Forholdet mellem sammenfaldende kurveradier har betydning<br />
for, om det er linieføringen eller længdeprofilet, der er det<br />
dominerende element i vejbilledet. Er radius i vertikalkurven<br />
mindst 10 gange større end den horisontale kurveradius er det<br />
linieføringen, der er det dominerende element, hvilket endvidere<br />
er ønskeligt. Et forhold på seks menes dog at give et godt<br />
visuelt forløb. Forholdet mellem de horisontale og vertikale<br />
kurveradier er, for motorvejens tracé, 5,5. Det lave forhold<br />
skyldes, at der er bindinger i området, der har haft betydning<br />
for linieføringens forløb. Desuden har terrænet og tunnelen<br />
sat nogle bindinger for hvordan længdeprofilet forløber. Trods<br />
et forhold, mellem linieføringens kurveradier og radierne for<br />
længdeprofilets vertikalkurver, er mindre end 6, vurderes tracéet<br />
at have et godt forløb.<br />
Efter at have fastlagt forløbet for motorvejen, er det muligt<br />
at projektere tilslutningsanlægget ved Nørholmsvej og de omkringliggende<br />
veje.<br />
29
6. Området omkring tilslutningen<br />
Ved anlæggelsen af den 3. Limfjordsforbindelse etableres der<br />
blandt andet et tilslutningsanlæg ved Nørholmsvej. Det er<br />
nødvendigt at tilpasse de omkringliggende veje, når der etableres<br />
et tilslutningsanlæg.<br />
Anlæggelsen af motorvejen bevirker, at to nærtliggende veje;<br />
Nørholmsvej og Mølholmsvej, omlægges. Placeringen af de<br />
eksisterende veje er angivet på Figur 18. Forlægningen af Nørholmsvej,<br />
forlængelsen af Mølholmsvej samt tilslutningsanlægget<br />
er skitseret på Figur 19.<br />
Figur 18<br />
Området omkring den nuværende<br />
Nørholmsvej og Mølholmsvej. 1<br />
angiver det nuværende forløb af<br />
Nørholmsvej, og 2 angiver det<br />
nuværende forløb af Mølholmsvej.<br />
Figur 19<br />
Det skraverede område viser afgrænsningen<br />
af det område, der<br />
skitseprojekteres i dette kapitel.<br />
Det skal dog bemærkes, at det er<br />
en skitse af vejenes nye placering.<br />
[VVM-redegørelse – Projektplaner,<br />
2003]<br />
31
Skitseprojekteringen af disse veje opdeles i to projekter. Det<br />
ene projekt omhandler forlægning af Nørholmsvej og forlængelse<br />
af Mølholmsvej. Det andet projekt omhandler toplanskrydset<br />
ved Nørholmsvej, herunder til- og frakørslen til motorvejen<br />
i nordgående retning.<br />
Hvert af de to projekter opdeles i to afsnit. Første afsnit omhandler<br />
forudsætninger, som opstilles på baggrund af [VVMredegørelse,<br />
2003], [Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> Kommune,<br />
2004], [Vejdirektoratet, 1999a], [Vejdirektoratet, 1999b],<br />
[Vejdirektoratet, 2004a] og [Vejdirektoratet, 1999c]. Andet<br />
afsnit omhandler projekteringen, og er opstillet på baggrund<br />
af [Vejdirektoratet, 1999b] og [Vejdirektoratet, 2004a].<br />
Projekteringen er udarbejdet ved hjælp af CAD-programmet<br />
AutoCad med NovaPoint som applikation.<br />
32
6.1. Nørholmsvej og Mølholmsvej<br />
I dette afsnit skitseprojekteres det første projekt, som omhandler<br />
forlægningen af Nørholmsvej og forlængelsen af Mølholmsvej<br />
(Figur 20).<br />
Da der fortages en forlægning af Nørholmsvej og en forlængelse<br />
af Mølholmsvej, omdøbes navnene på de to vejstrækning<br />
således, at området består af tre strækninger. På Figur 21 er<br />
definitionen på de nye vejnavne angivet.<br />
6.1.1. Forudsætninger<br />
Forudsætninger for skitseprojekteringen af Nørholmsvej Øst,<br />
Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej beskrives i det følgende.<br />
Figur 20<br />
Skraveringen viser området, hvori<br />
den nye udformning for Nørholmsvej<br />
og Mølholmsvej placeres,<br />
hvilket skitseprojekteres i dette<br />
afsnit.<br />
Placering af byskilt<br />
Placering af byskiltet skal bestemmes, da det har betydning<br />
for, om der skal dimensioneres i henhold til vejreglerne for<br />
åbent land eller for byområder.<br />
Det eksisterende byskilt er placeret, hvor motorvejen i fremtiden<br />
vil krydse Nørholmsvej (Figur 22). Af hensyn til fremkommeligheden<br />
og vejens forløb i markområder flyttes byskiltet.<br />
Der placeres et byskilt på Mølholmsvej, hvor forlængelsen<br />
af den eksisterende vej starter, da bymæssig bebyggelse her<br />
ophører. Byskiltet på Nørholmsvej Øst placeres ligeledes, hvor<br />
tættere bebyggelse ophører, hvilket er omkring 300 m før<br />
knudepunktet (Figur 22).<br />
Figur 21<br />
Definition på vejnavne.<br />
Dimensioneringsperiode<br />
Trafikken fremskrives 30 år [Lahrmann & Leleur, 1994], så<br />
Nørholmsvej og Mølholmsvej har en tilstrækkelig kapacitet i<br />
30 år, idet der genereres mere trafik på de to strækninger ved<br />
motorvejens anlæggelse.<br />
Figur 22<br />
Eksisterende placering af byskilt er<br />
angivet med 1 og de nye placeringer<br />
af byskiltene er angivet med 2<br />
på Nørholmsvej Øst og med 3 på<br />
Mølholmsvej.<br />
33
Der tages udgangspunkt i, at anlægget er færdigt i år 2015,<br />
hvorfor dette er basisåret, der anvendes til fremskrivning af<br />
trafikken.<br />
ÅDT<br />
For at undersøge om vejstrækningerne har en tilstrækkelig<br />
kapacitet i dimensioneringsperioden, er det nødvendig at have<br />
kendskab til ÅDT.<br />
I år 2015 er ÅDT 11.000 på Mølholmsvej og 3.500 på Nørholmsvej<br />
Øst - under forudsætning af motorvejens åbning [Nordjyllands<br />
Amt & <strong>Aalborg</strong> Kommune, 2004]. ÅDT på Nørholmsvej<br />
Vest antages at være summen af ÅDT på Nørholmsvej Øst og<br />
Mølholmsvej, idet andelen af trafik mellem Nørholmsvej Øst<br />
og Mølholmsvej vurderes at være begrænset. Nørholmsvej<br />
Vest forudsættes således, at have en ÅDT på 14.500.<br />
ÅDT på de tre delstrækninger fremskrives med Vejdirektoratets<br />
vækstrate på 1,7 % pr. år [Nordjyllands Amt, 2005]. Denne<br />
vækstrate anvendes frem for vækstrate for Nordjyllands<br />
Amt, idet amtet ikke har fastsat en årlig vækstrate frem til<br />
basisåret 2015, men kun til år 2010.<br />
Fremskrivningens resultat fremgår af Tabel 5, idet Formel 1<br />
benyttes.<br />
ÅDT2045 = ÅDT2015 ⋅ (1 + vækstrate) år<br />
(1)<br />
ÅDT 2015 ÅDT 2045<br />
Nørholmsvej Vest 14.500 24.000<br />
Tabel 5<br />
Forudsat ÅDT i år 2015 og fremskrevet<br />
ÅDT i år 2045.<br />
Nørholmsvej Øst 3.500 5.800<br />
Mølholmsvej 11.000 18.200<br />
Andelen af lastbiler over 3,5 tons sættes til 8 % [Nordjyllands<br />
Amt, 2005]. Denne andel er et gennemsnit for de overordnede<br />
veje i Nordjyllands Amt, og det vurderes, at denne andel er<br />
34
epræsentativ, da der kun er få områder i <strong>Aalborg</strong> Vestby, som<br />
er udlagt til erhvervs- og industriformål [<strong>Aalborg</strong> Kommune,<br />
2005c].<br />
Hastighed<br />
Ved projektering er det nødvendigt at kende den dimensionsgivende<br />
hastighed, som er den ønskede hastighed + 20 km/t.<br />
Den ønskede hastighed er 80 km/t på Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej, da de er beliggende i åbent land. Den ønskede<br />
hastighed på Nørholmsvej Øst er 50 km/t. En ønsket<br />
hastighed på 50 km/t skyldes, at byskiltet er beliggende omkring<br />
300 m fra T-krydset, og det ønskes ikke, at trafikanterne<br />
øger hastigheden ned mod knudepunktet.<br />
Udformning af knudepunkt<br />
Nørholmsvej Øst tilsluttes i et ureguleret T-kryds [VVMredegørelse,<br />
2003]. Det dimensionsgivende køretøj er et sættevognstog,<br />
da det antages, at der ikke er behov for, at specialkøretøjer<br />
anvender krydsets sekundære vej. Ligeledes forudsættes<br />
det, at det dimensionsgivende køretøj anvender køremåde<br />
B. Krydset skitseprojekteres ikke.<br />
Tværprofil<br />
Forlængelsen af Mølholmsvej og forlægningen af Nørholmsvej<br />
Vest skal udformes som to-sporede veje [Nordjyllands Amt &<br />
<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2004].<br />
Køremåde B<br />
Fakta-box<br />
For køremåde B gælder<br />
blandt andet, at i kryds<br />
fremføres det dimensionsgivende<br />
køretøj med en<br />
hastighed på 5 km/t. Arealbehovet<br />
kan herunder<br />
lægge beslag på kørebanearealer<br />
for modsatrettet<br />
trafik, dog ikke hvis det<br />
herved er nødvendigt at<br />
overskride en spærrelinie.<br />
Sporarealet kan lægge<br />
beslag på kantbaner,<br />
og friarealet kan ligge<br />
uden for kørebanen, men<br />
ikke uden for<br />
fritrumsprofilet.<br />
[Vejdirektoratet, 1999a]<br />
På Mølholmsvej og Nørholmsvej Vest forudsættes det dimensionsgivende<br />
køretøj at være et specialkøretøj, da disse skal<br />
have mulighed for at køre til og fra motorvejen. Der dimensioneres<br />
også for, at landbrugskøretøjer, herunder en mejetærsker,<br />
kan benytte strækningen, da området er omgivet af<br />
landbrug.<br />
35
Samtidig skal tværprofilet, med hensyn til køresporsbredde,<br />
tværfald og grøfter, tilpasses den eksisterende del af både<br />
Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej.<br />
Nørholmsvej Øst forudsættes at være to-sporet, og at det dimensionsgivende<br />
køretøj er et sættevognstog.<br />
Sidehældningen for kørebanen på Nørholmsvej Øst sættes til<br />
25 ‰. I køresporkanten placeres rendestensbrønde, så vandet<br />
ledes bort fra kørebanen.<br />
6.1.2. Projektering<br />
Dette underafsnit indeholder forudsætninger og overvejelser,<br />
der ligger til grund for skitseprojekteringen af Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej og Nørholmsvej Øst, efterfulgt af en vurdering.<br />
Linieføringer<br />
Ved skitseprojekteringen af linieføringen for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej og Nørholmsvej Øst tilstræbes det at overholde<br />
kravene til minimumsradier for kurver med hensyn til:<br />
• Oversigtsforhold<br />
• Kørselsdynamik<br />
• Trafiksikkersikkerhed<br />
• Æstetik<br />
Det tilstræbes, som minimum, at opnå mødesigt på Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej, da det anbefales, at der på 2-sporede<br />
veje med en hastighed større end eller lig 70 km/t minimum<br />
opnås mødesigt. [Vejdirektoratet, 1999b] På Nørholmsvej Øst<br />
tilstræbes det at opnå stopsigt. Dette er vigtigt at opnå, da<br />
strækningen, der dimensioneres, er kort og ender ved det vigepligtsregulerede<br />
T-krydset som sekundær vej med vigepligt.<br />
Hvis der ikke opnås stopsigt, er der fare for påkørsel af de<br />
køretøjer, der holder ved T-krydset.<br />
36
For at overholde sigtelængderne skal kurverne projekteres<br />
med en mindsteværdi for kurveradierne for åbent land i henhold<br />
til den ønskede hastighed (Tabel 6).<br />
Ønsket hastighed, v ø Mindste horisontale kurveradier Oversigt<br />
80 km/t 1.440 m Mødesigt<br />
50 km/t 370 m Stopsigt<br />
Tabel 6<br />
Mindste horisontale kurveradier for<br />
møde- og stopsigt på henholdsvis<br />
Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej og<br />
Nørholmsvej Øst. Det skal dog<br />
bemærkes, at radier mindre end<br />
400 m ofte er uheldsbelastede.<br />
[Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Desuden ønskes det, at de nye linieføringer får et naturligt<br />
forløb og tilslutning med de eksisterende vejstrækninger, og<br />
at Nørholmsvej Øst tilsluttes vinkelret på Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej, såfremt det er muligt.<br />
For at få et kørselsdynamisk forløb, bør et køretøj kunne gennemkøre<br />
en kurve med den ønskede hastighed uden, at den<br />
maksimale sidefriktionskoefficient overskrides. Kurverne anlægges<br />
derfor med ensidig hældning, faldende ind mod kurvens<br />
inderside. Denne udformning er med til at give et mere<br />
kørselsdynamisk forløb, idet tangentialkraften øges og dermed<br />
modvirker centrifugalkraften (Figur 23). Sidehældningens maksimale<br />
værdi afhænger af vejens længdefald, idet det resulterende<br />
fald ikke må overstige 70 ‰.<br />
Trafiksikkerheden afhænger blandt andet af vejens forløb,<br />
hvorfor linieføringerne tilstræbes at have et forløb, der overholder<br />
de i Tabel 3 angivne værdier.<br />
Figur 23<br />
Kraftpåvirkning af køretøj ved<br />
kørsel i kurve.<br />
Udover kurveradierne, ønskes klotoideparametrenes størrelse i<br />
forhold til kurveradier vurderet. Overgangsklotoider forbinder<br />
en ret linie med en kurve, hvorfor det er en fordel at vælge<br />
en klotoide med passende klotoideparameter således, at klotoiden<br />
får en passende længde i forhold til kurvens radius (Tabel<br />
4). Dette er med til at fremhæve den visuelle virkning af<br />
klotoiden.<br />
37
Vurdering af linieføringer<br />
Linieføringen for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej (Figur 24) er<br />
projekteret således, at de forudsatte mindsteradier er overholdt<br />
i forhold til den ønskede hastighed, hvorfor der er opnået<br />
tilstrækkelige oversigtsforhold.<br />
Figur 24<br />
Linieføring for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej er markeret med<br />
en fed linie. Motorvejen og Nørholmsvej<br />
Øst er angivet med stiplede<br />
linier. De resterende veje,<br />
er de eksisterende.<br />
De indsatte klotoider på Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej er alle<br />
overgangsklotoider. Det har ikke været mulig at følge vejledningen,<br />
idet der på strækningen ikke er plads til at anvende<br />
klotoider med en større klotoideparametre. Dette anses dog<br />
ikke for at være kritisk, idet strækningen kun er 2 km lang.<br />
Fakta-box<br />
Resulterende fald<br />
Betegnes vejens sidehældning i og<br />
vejens længdefald s, kan det resulterende<br />
fald beregnes af formlen<br />
Resulterende fald = √(i 2 + s 2 ).<br />
[Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej vurderes at have et godt dynamisk<br />
forløb, idet den maksimale sidehældning er 25 ‰ og<br />
det største længdefald er 9,82 ‰, hvorved det resulterende<br />
fald ikke overskrider 70 ‰. Alle kurverne kan derfor gennemkøres<br />
med den ønskede hastighed uden, at sidefriktionskoefficienten<br />
overskrides. Det vurderes derfor, at linieføringen har<br />
et kørselsdynamisk godt forløb.<br />
Linieføringen for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej er udført med<br />
henblik på blandt andet at tage hensyn til trafiksikkerheden.<br />
Da ingen af de rette linier er mere end 300 m, sættes radius<br />
mindst lige så stor som den rette linie er lang (Tabel 3). For<br />
38
den pågældende linieføring er kurveradierne mindst 3.000 m,<br />
hvorfor vejledningen er fulgt.<br />
Ved skitseprojekteringen af linieføringen for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej tages der ikke højde for linieføringens forløb<br />
ved krydsningen med motorvejen.<br />
Linieføringen for Nørholmsvej Øst (Figur 25) består ligeledes<br />
af rette linier, kurveradier og klotoider.<br />
Figur 25<br />
Linieføring for Nørholmsvej Øst er<br />
markeret med en fed linie. Med<br />
stiplet er motorvejen og Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej. De resterende<br />
veje, er de eksisterende.<br />
Nørholmsvej Øst er projekteret for stopsigt ved 50 km/t. Der<br />
er ved projekteringen taget hensyn til både stopsigt og trafiksikkerhed,<br />
hvorfor det er valgt at projektere med en mindste<br />
radius på 400 m. Denne radius er valgt, da kurveradier mindre<br />
end 400 m ofte er uheldbelastede.<br />
Linieføringen består af én kurveradius på 400 m, to rette linier<br />
og to klotoider. Det vurderes at være en god linieføring, da<br />
den opfylder kravene for stopsigt og trafiksikkerhed. Strækningen<br />
er 395 m og udmunder i et ubetinget vigepligtsreguleret<br />
T-kryds med Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej, hvorfor hastigheden<br />
nedsættes.<br />
De indsatte klotoider for Nørholmsvej Øst følger vejledningen<br />
for klotoideparametrene i forhold til kurveradiernes størrelse<br />
(Tabel 4).<br />
39
Begge linieføringer vurderes at have et godt forløb, og de<br />
overholder, under hensyntagen til de mange geometriske bindinger,<br />
så vidt muligt vejledninger for linieføringer i åbent<br />
land, som er angivet i [Vejdirektoratet, 1999b].<br />
På Tegning 3 er linieføringen for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej vist, og på Tegning 5 er linieføringen for<br />
Nørholmsvej Øst vist.<br />
Længdeprofiler<br />
Længdeprofilerne er sammensat af rette linier samt konkave<br />
og konvekse vertikalkurver.<br />
Længdeprofilet ønskes anlagt med så små gradienter som muligt<br />
under hensynstagen til terrænforholdene og afvanding.<br />
Længdeprofilerne skitseprojekteres ligeledes, så der som minimum<br />
opnås mødesigt på Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej og<br />
stopsigt på Nørholmsvej Øst for både konvekse og konkave<br />
vertikalkurver (Tabel 7).<br />
Tabel 7<br />
Anbefalede mindste vertikalkurver<br />
for mødesigt ved 80 km/t og stopsigt,<br />
hvor den ønskede hastighed<br />
er 50 km/t [Vejdirektoratet,<br />
1999b].<br />
Mindste vertikalkurver Oversigt<br />
Ønsket hastighed, v ø<br />
Konvekse Konkave<br />
80 km/t 7.200 m 2.700 m Mødesigt<br />
50 km/t 2.300 m 400 m Stopsigt<br />
Ved projekteringen af længdeprofilet for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej tages udgangspunkt i fire fikspunkter (Figur<br />
26); linieføringens to endepunkter samt to punkter, hvor motorvejen<br />
og Nørholmsvej krydser hinanden; ét i hver side af<br />
motorvejens bredde.<br />
Figur 26<br />
Koter, der som udgangspunkt<br />
ligger til grund for de to længdeprofiler.<br />
De to punkter ligger således med en indbyrdes afstand på 28<br />
m. Det forudsættes, at vejkoten for Nørholmsvej ligger 5,5 m<br />
over vejkoten for motorvejen. På motorvejen skal frihøjden<br />
være 4,5 m, og da der generelt skal tillægges 0,13 m, antages<br />
40
det, at bro og vejkasse på Nørholmsvej tilsammen har en højde<br />
på 0,87 m (Figur 27). I de to endepunkter antages terrænkoten<br />
at være lig vejkoten for de eksisterende vejstrækninger.<br />
Figur 27<br />
Der skal være en frihøjde på 4,50<br />
m samt et generelt tillæg på 0,13<br />
m ved motorvejens skæring med<br />
Nørholmsvej.<br />
Ved projekteringen af længdeprofilet for Nørholmsvej Øst tages<br />
der udgangspunkt i linieføringens to endepunkter (Figur<br />
26). Endepunktet i T-krydset skal tilpasses længdeprofilet for<br />
Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej således, at de to linieføringer<br />
mødes i samme vejkote. I det andet endepunkt antages det,<br />
at terrænkoten er lig den eksisterende vejstræknings vejkote.<br />
Vurdering af længdeprofiler<br />
Længdeprofilerne for henholdsvis Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej og Nørholmsvej Øst er vurderet på baggrund<br />
af de anvendte konvekse og konkave vertikalkurver. Som det<br />
fremgår af Tegning 4 og Tegning 6, er både de konkave og<br />
konvekse vertikalkurver større end de anbefalede minimumsradier<br />
i henhold til de ønskede hastigheder på de to vejstrækninger.<br />
Udover vertikalkurverne, vurderes længdefaldet for Nørholmsvej<br />
Øst, for at lede vandet væk fra kørebanen. Der etableres<br />
særlige foranstaltninger til afvandingen, i form af tættere<br />
liggende brønde eller etablering af kunstigt længdefald i rendestenen,<br />
da der ikke opnås den ønskede minimumsgradient<br />
på 5 ‰ over hele strækningen.<br />
Begge længdeprofiler er vurderet til at have et godt forløb, på<br />
trods af det flade terræn.<br />
41
Tracé<br />
Tracéet, som består af linieføring og længdeprofil, bør overholde<br />
tracéets grundregler, så vejen bliver komfortabel og<br />
æstetisk.<br />
Grundregler for tracering omfatter:<br />
• Kurveradier i linieføring<br />
• Klotoide i linieføring<br />
• Ret linie i linieføring<br />
Kurveradier i linieføringen bør kombineres med en vertikalkurve,<br />
og det tilstræbes, at den horisontale kurve overlejrer den<br />
vertikale kurve. Derudover tilstræbes den vertikale kurve at<br />
være mere end ti gange større end den horisontale kurve, da<br />
dette er med til at eliminere længdeprofilets indflydelse på<br />
vejbilledet.<br />
Hvor linieføringen består af klotoider, tilstræbes længdeprofilet<br />
så vidt muligt at være retliniet. En vertikalkurve kan dog<br />
godt overlappe klotoidens krumme ende.<br />
På linieføringens rette linier tilstræbes længdeprofilet at være<br />
retliniet eller beskrive en lang konkav vertikalkurve. [Vejdirektoratet,<br />
1999b]<br />
Udover en vurdering af selve tracéet, tilstræbes en god tilpasning<br />
mellem vejen og det omkringliggende landskab.<br />
Da landskabet omkring de to veje er fladt, vil det være en<br />
fordel at placere vejen 1-2 m over terræn, fordi det for trafikanterne<br />
virker som om, vejen ligger i terræn. Placeres vejen<br />
derimod i terræn, virker det som om, vejen er placeret i en<br />
afgravning. [Vejdirektoratet, 1999b]<br />
42
Vurdering af tracé<br />
I vurderingen af de to traceer, for henholdsvis Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej og Nørholmsvej Øst, undersøges det, om de<br />
opfylder traceringens grundregler.<br />
Linieføringen for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej består af tre<br />
kurver.<br />
Alle tre er kombineret med vertikalkurver, hvor de horisontale<br />
kurver i alle tilfælde overlejrer vertikalkurverne. Forholdet<br />
mellem de horisontale og de vertikale kurvers radier er som<br />
angivet i Tabel 8.<br />
Stationering<br />
for horisontal kurve<br />
Horisontal<br />
kurveradius<br />
Vertikal<br />
kurveradius<br />
Forhold<br />
228,30-514,69 3.000 25.000 8,3<br />
957,50-1.739,69 2.000 48.000 24<br />
1.784,88-1.909,14 6.000 48.000 8<br />
Tabel 8<br />
Forholdet mellem horisontale og<br />
vertikale kurvers radier for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvejs tracé.<br />
Forholdet mellem de horisontale og vertikale kurvers radier i<br />
tracéet er acceptable, da forholdene er større end seks, hvilket<br />
er minimumsforholdet, for at sikre at linieføringen dominerer<br />
vejbilledet [Vejdirektoratet, 1999b].<br />
Motorvejen skal, som nævnt, have en frihøjde på 4,63 m ved<br />
krydsningen af Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej, hvilket medfører,<br />
at det ikke har været muligt at kombinere klotoider på<br />
linieføringen med rette linier på længdeprofilet. Desuden har<br />
det ikke været muligt at kombinere rette linier på linieføringen<br />
med rette linier eller konkave vertikalkurver på længdeprofilet.<br />
Linieføringen for Nørholmsvej Øst består af én horisontal kurve.<br />
43
Horisontalkurven er kombineret med en konveks vertikalkurve.<br />
Forholdet mellem den horisontale og vertikale kurves radius er<br />
angivet i Tabel 9.<br />
Tabel 9<br />
Forholdet mellem horisontal og<br />
vertikal kurves radius.<br />
Stationering<br />
for horisontal kurve<br />
Horisontal<br />
kurveradius<br />
Vertikal<br />
kurveradius<br />
Forhold<br />
60,22-372,81 400 8.000 20<br />
Forholdet mellem den horisontale og vertikale kurves radius<br />
kan sikre et godt vejbillede, hvis det er den horisontale kurve,<br />
der dominerer vejbilledet.<br />
Hvor linieføringen består af klotoider, beskriver længdeprofilet<br />
en ret linie. Desuden beskriver længdeprofilet en ret linie,<br />
når linieføringen beskriver en ret linie.<br />
De to tracéer vurderes at have en god kombination mellem<br />
den skitseprojekterede linieføring og længdeprofil.<br />
Vurdering af tværprofil<br />
Tværprofilet for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej er tilpasset<br />
den eksisterende del af både Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej,<br />
så overgangen mellem de eksisterende strækninger og<br />
den nye strækning er så naturlig som mulig.<br />
Figur 28<br />
Eksisterende forhold for Nørholmsvej.<br />
Eksisterende tværsnit og forhold for Nørholmsvej Vest er angivet<br />
på henholdsvis Figur 28 og Figur 29.<br />
Figur 29<br />
Eksisterende tværsnit på Nørholmsvej.<br />
44
0,5 m<br />
Eksisterende tværsnit og forhold for Mølholmsvej er angivet på<br />
henholdsvis Figur 30 og Figur 31.<br />
Figur 30<br />
Eksisterende tværsnit på Mølholmsvej.<br />
Sammenføringen af de to eksisterende vejstrækninger tilpasses<br />
hinanden, og samtidig tages der højde for de dimensionsgivende<br />
køretøjer. Den nye strækning - Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej - er beliggende i åbent land, hvorfor der<br />
hovedsageligt tages udgangspunkt i de eksisterende forhold for<br />
Nørholmsvej Vest. Det skyldes, at den eksisterende del af<br />
Mølholmsvej er beliggende i byområde.<br />
Under hensyntagen til de eksisterende tværprofiler og forhold<br />
Figur 31<br />
Eksisterende forhold for Mølholmsvej.<br />
for henholdsvis Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej samt den<br />
nye stræknings beliggenhed i åbent land, bliver normaltværprofilet<br />
for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej som angivet på<br />
Figur 32.<br />
Kronebredde 13 m<br />
2,5 m 0,5 m 3,5 m 3,5 m 0,5 m 3,5 m<br />
Rabat Kantbane Kørespor Kørespor Kantbane Rabat<br />
0,5 m<br />
a = 2<br />
0,4 m<br />
a = 2<br />
40 o/oo 25 o/oo 25 o/oo 40 o/oo<br />
a = 2<br />
0,4 m<br />
a = 2<br />
Figur 32<br />
Normaltværprofil for den nye<br />
vejstrækning af Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej.<br />
Som det fremgår af Figur 29 og Figur 32 udvides kørebanebredden<br />
0,25 m ved sammenførelsen af Nørholmsvej Vest.<br />
Kørebanebredden reduceres derimod 0,5 m ved sammenførelsen<br />
af Mølholmsvej. Da strækningen forløber i åbent land,<br />
etableres en yderrabat. Derudover etableres der grøfter, så<br />
regnvandet kan afledes.<br />
45
Landbrugskøretøjer anvendt mellem avlsgård og mark må være<br />
op til 4,3 m brede [Vejdirektoratet, 1999a] Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej er dimensioneret efter en mejetærsker, der<br />
højst må være 3,2 m bred [Vejdirektoratet, 1999a]. Kørebanebredden<br />
er fastsat til 3,5 m, hvorved det for mejetærskere<br />
er muligt af passere mo<strong>dk</strong>ørende, mens større landbrugskøretøjer<br />
må tage rabatten i brug. Dette anses ikke for værende<br />
et problem, da det forventes at være få gange om året, større<br />
landbrugskøretøjer benytter Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej.<br />
Sidehældningen på kørebanen sikrer bortledning af regnvand<br />
fra kørebanen samt reducerer sidekraften på køretøjer ved<br />
kurvekørsel. Sidehældningen på køresporene sættes derfor til<br />
25 ‰ på lige strækninger og udformes med tagform. Rabatten<br />
udformes med en sidehældning på 40 ‰. I klotoiderne anvendes<br />
vandrende højderyg for at skifte mellem tagformet og<br />
ensidig hældning.<br />
Tværprofil for Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej fremgår af Tegning<br />
12.<br />
Tværprofilet for Nørholmsvej Øst er tilpasset den eksisterende<br />
del af Nørholmsvej, så overgangen mellem den eksisterende<br />
del af strækningen og den nye strækning er så naturlig som<br />
mulig.<br />
Det eksisterende tværprofil for Nørholmsvej Øst fremgår af<br />
Figur 29. Det nye tværprofil for Nørholmsvej Øst er som vist<br />
på Figur 33.<br />
0,12 m<br />
Kronebredde 6,24 m<br />
3 m<br />
3 m<br />
Kørespor Kørespor<br />
Figur 33<br />
25 o/oo<br />
25 o/oo<br />
Normaltværprofil for den nye<br />
vejstrækning af Nørholmsvej Øst.<br />
Kantsten<br />
Kantsten<br />
46
På det nye tværprofil er det valgt at etablere kantsten, da der<br />
længere inde på Nørholmsvej Øst er kantsten (Figur 34). Dette<br />
medfører en god sammenhæng på hele strækningen. Det vælges<br />
dog at ophøre fortovet, da den nye strækning er beliggende<br />
i åbent land.<br />
På det nye tværsnit for Nørholmsvej Øst er kørebanebredden<br />
3,0 m, hvilket er bestemt ud fra et sættevognstog med en<br />
maksimal bredde på 2,55 m samt et slingretillæg, der sikrer<br />
bevægelsesspillerum for de enkelte køretøjer. [Vejdirektoratet,<br />
2000a]<br />
Figur 34<br />
Eksisterende forhold på Nørholmsvej<br />
Øst.<br />
Vurdering af kapacitet<br />
De tre strækninger; Mølholmsvej, Nørholmsvej Vest og Nørholmsvej<br />
Øst, skal frem til 2045 bære de forudsatte trafikmængder.<br />
Belastningsgraden på de tre strækninger i 2045 beregnes<br />
i DanKap. I DanKap er følgende input indtastet, udover<br />
de allerede nævnte (Afsnit 6.1.1):<br />
• Dimensionsgivende timetrafik - 30. største time (7 % af<br />
ÅDT)<br />
• Retningsfordeling på 50/50 på hver af tre strækninger<br />
• Fladt terræn<br />
• Køresporbredde på 3,5 m på Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej<br />
samt køresporbredde på 3,0 m på Nørholmsvej<br />
Øst<br />
• Fri sidebredde på 1,80 m for Nørholmsvej Vest og Mølholmsvej<br />
samt 1,20 m for Nørholmsvej Øst<br />
• 90 % uden overhalingsmuligheder for Nørholmsvej Vest,<br />
10 % uden overhalingsmuligheder for Mølholmsvej samt<br />
80 % uden overhalingsmuligheder for Nørholmsvej Øst<br />
• Tre langsomme køretøjer pr. time for Nørholmsvej Vest<br />
og Mølholmsvej<br />
47
Resultatet fremgår af Tabel 10.<br />
Belastningsgrad<br />
Nørholmsvej Vest 72 %<br />
Tabel 10<br />
Belastningsgraden i 2045 for de tre<br />
vejstrækninger.<br />
Mølholmsvej 55 %<br />
Nørholmsvej Øst 19 %<br />
Belastningsgraden for Nørholmsvej Vest er bestemt til 72 % ud<br />
fra den 30. største time, som dimensionsgivende time. Dette<br />
vurderes som acceptabelt, da det kun er i 30 timer om året,<br />
hvor trafikintensiteten statistisk er 72 % eller derover i forhold<br />
til strækningens kapacitet. Det skal desuden bemærkes, at<br />
langsomme køretøjer – landbrugskøretøjer - primært færdes<br />
på vejen i bestemte perioder af året.<br />
Det vurderes således, at alle tre strækninger kan bære trafikmængden<br />
frem til 2045.<br />
6.2. Motorvej/Nørholmsvej<br />
I dette afsnit skitseprojekteres toplanskrydset – i form af et<br />
tilslutningsanlæg - mellem motorvejen og Nørholmsvej (Figur<br />
35). Skitseprojektering indeholder projektering af ramperne i<br />
det nordgående spor samt en antagelse om, hvordan ramperne<br />
tilsluttes Nørholmsvej.<br />
6.2.1. Forudsætninger<br />
Figur 35<br />
Skraveringen viser området ved<br />
toplanskrydset, der behandles i<br />
dette afsnit.<br />
Forudsætninger, der ligge til grund for skitseprojekteringen af<br />
toplanskrydset, beskrives i det følgende.<br />
ÅDT<br />
ÅDT på den nye motorvej, ved Limfjorden, forventes at være<br />
på 30.000 i år 2015 [Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> Kommune,<br />
2004]. Dette tages der udgangspunkt i, og som i Afsnit 6.1.1<br />
forudsættes en vækstrate på 1,7 %. På motorvejen vil der i år<br />
48
2045 således være en ÅDT på 49.800, og på Nørholmsvej Vest,<br />
umiddelbart øst for motorvejen, vil ÅDT være 24.000.<br />
Retningsfordelingen for både motorvejen og Nørholmsvej Vest<br />
antages at være 50/50. Trafikstrømmene bestemmes ved, at<br />
10 % af den vestgående trafik på Nørholmsvej Vest fortsætter<br />
ligeud, og at de 90 % fordeler sig ligeligt i nord- og sydgående<br />
retning på motorvejen. Endvidere antages det, at ca. 3 % af<br />
trafikken på motorvejen kører mod vest ad Nørholmsvej Vest,<br />
og at ca. 20 % af motorvejstrafikken kører fra mod <strong>Aalborg</strong>.<br />
Herved fremkommer trafikstrømmene som vist på Figur 36 og<br />
Figur 37.<br />
Fakta-box<br />
Tilslutningsanlæg<br />
Tilslutningsanlæg er toplanskryds,<br />
hvor alle<br />
ramperne er tilslutningsramper.<br />
Det vil sige, at<br />
ramperne i den ene ende<br />
tilsluttes et étplanskryds,<br />
mens den anden<br />
ende af ramperne enten<br />
er en fra- eller tilkørsel.<br />
[toplanskryds]<br />
Figur 36<br />
Trafikstrømmenes<br />
fordeling i år 2045.<br />
forudsatte<br />
Figur 37<br />
Dimensionsgivende ÅDT på motorvejen<br />
og Nørholmsvej Vest samt<br />
ramper i år 2045.<br />
49
Hastighed<br />
Tilslutningsanlægget er beliggende på Nørholmsvej Vest, hvor<br />
den ønskede hastighed er 80 km/t. På ramperne er den ønskede<br />
hastighed 72 km/t, svarende til 80 % af motorvejens ønskede<br />
hastighed på 90 km/t [Vejdirektoratet, 2004a].<br />
Udformning af tilslutningsanlæg<br />
Fakta-box<br />
Tilslutningsanlægstyper<br />
Der findes følgende typer<br />
tilslutningsanlæg:<br />
- Ruderanlæg<br />
- S- og B-anlæg<br />
- Toplanskryds med fordelerring<br />
[Vejdirektoratet, 2004a]<br />
Figur 38<br />
Til- og frakørselsrampe udformet<br />
som tværprofil A [Vejdirektoratet,<br />
2004a].<br />
Da det foreslås, at der etableres et tilslutningsanlæg i form af<br />
et ruderanlæg, tages der udgangspunkt i denne udformning<br />
ved projekteringen af til- og frakørselsramperne. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
Ud fra Figur 37 ses det, at ÅDT på begge ramper i det nordgående<br />
spor er 5.800. Som foreskrevet i [Vejdirektoratet, 1999c]<br />
beregnes den dimensionsgivende trafik ud fra 30. største time.<br />
Det antages desuden, at størstedelen af trafikken på motorvejen<br />
er regionaltrafik, hvorfor den dimensionsgivende trafik på<br />
ramperne udregnes som 7 % af ÅDT. Denne udgør således ca.<br />
400 køretøjer i timen. Der vælges derfor til- og frakørselsramper<br />
med tværprofil A (Figur 38) [Vejdirektoratet, 2004a].<br />
2 m 0,5 m<br />
Rabat Kantbane<br />
50 o/oo 25 o/oo<br />
Kronebredde 10 m<br />
3,5 m 0,5 m<br />
Kørespor Kantbane<br />
2,5 m 1 m<br />
Nødspor Rabat<br />
40 o/oo<br />
Sidehældningen på rampernes kørespor er 25 ‰, nødsporet<br />
anlægges med en sidehældning på 40 ‰, og de to ydre rabatter<br />
anlægges med 50 ‰ tværfald. [Vejdirektoratet, 2004a]<br />
Normaltværsnittets tagryg er beliggende mellem kantbane og<br />
nødspor.<br />
For alle elementerne i tilslutningsanlægget er sættevognstog<br />
det dimensionsgivende køretøj, mens specialkøretøj benyttes<br />
som tilgængelighedskrævende køretøj [Vejdirektoratet, 2001].<br />
50
6.2.2. Projektering<br />
Nedenstående indeholder forudsætninger og overvejelser, der<br />
ligger til grund for skitseprojekteringen af en til- og en frakørselsrampe<br />
tilhørende motorvejens nordgående retning.<br />
Idet toplanskrydset udformes som et ruderanlæg, indebærer<br />
det et étplans rampekryds. Rampekrydset dimensioneres ikke,<br />
men antages at bestå af to run<strong>dk</strong>ørsler (Figur 39).<br />
Denne udformning er valgt, da rampekryds, der er udformet<br />
som run<strong>dk</strong>ørsler, leder trafikanterne den rigtige vej. Således<br />
kan det lettere udgås, at trafikanterne vælger at benytte frakørselsrampen,<br />
da der er forskel på tilslutningsvinklen ved tilog<br />
frakørsler. [Vejdirektoratet, 2004a]<br />
Figur 39<br />
Tilslutningsanlæg med rampekryds<br />
bestående af to run<strong>dk</strong>ørsler.<br />
I både til- og frakørselsområdet er hastigheden bestemt af<br />
hastigheden på den gennemgående kørebane. I rampekrydset<br />
er det ofte ensbetydende med standsning eller tæt på standsning,<br />
da krydset er trafikreguleret enten i form af signalregulering<br />
eller vigepligt.<br />
Tilkørsel<br />
Tilkørslen projekteres med udgangspunkt i en normal kileformet<br />
standardløsning (Figur 40).<br />
Spærreflade<br />
Kilestrækning<br />
Figur 40<br />
Kileformet standardløsning for en<br />
tilkørselsrampe. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
51
Med udgangspunkt i standardløsningen for en tilkørselsrampe<br />
og en ønsket hastighed på 90 km/t på den gennemgående vej,<br />
tilstræbes det at overholde de i Tabel 11 geometriske størrelser.<br />
Tabel 11<br />
Geometriske størrelser til projektering<br />
af tilkørselsrampe. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
Ønsket<br />
Hastighed<br />
Indfletningshastighed<br />
Længde af<br />
kilestrækning<br />
Indfletningsvinkel<br />
Spærrefladens<br />
længde<br />
90 km/t 72 km/t 160 m 1:40 140 m<br />
Rampen tilsluttes den gennemgående vej i konvergenssnittet,<br />
hvilket er defineret som stedet, hvor rampens venstre kørebanekant<br />
skærer den gennemgående vejs højre køresporkant<br />
(Figur 41).<br />
Figur 41<br />
Definition på konvergenssnittet.<br />
Rampen til tilsluttes den gennemgående vej med en vinkel<br />
1:40, hvilket er bestemt ud fra den ønskede hastighed. Denne<br />
vinkel ønskes bevaret fra station A t til C t (Figur 42). Resten af<br />
rampens linieføring er ikke bundet til den gennemgående vejs<br />
linieføring, hvorfor denne strækning projekteres i henhold til<br />
[Vejdirektoratet, 1999b].<br />
Figur 42<br />
Definition på stationers placering i<br />
henhold til udformning af tilkørselsrampen.<br />
40 henføres til, at<br />
rampen tilsluttes motorvejen med<br />
en vinkel på 1:40.<br />
Længdeprofilet for rampen er bundet til den gennemkørende<br />
vejs længdeprofil fra station b t til d t , idet d t er det sted på<br />
rampen, hvor der er 6 m mellem rampen og den gennemkørende<br />
vejs kørebanekanter.<br />
52
Stopsigtlængden for rampen skal tilpasses den ønskede hastighed<br />
på rampen frem til begyndelsen af spærrefladen, derefter<br />
skal stopsigtlængden tilpasses den ønskede hastighed på den<br />
gennemkørende vej.<br />
Det skal sikres, at trafikanterne fra tilkørselsrampen har oversigt<br />
bagud på den gennemgående vej, så de kan tilrettelægge<br />
indfletningsmanøvren. Desuden skal trafikanterne fra den<br />
gennemgående kørebane også have oversigt over den indflettende<br />
strøm. Ved en ønsket hastighed på den gennemgående<br />
vej på 90 km/t giver det et oversigtsområde, som er angivet<br />
på Figur 43.<br />
Figur 43<br />
Vurdering af tilkørsel<br />
Oversigt ved indfletning med en<br />
ønsket hastighed på 90 km/t på<br />
den gennemgående vej. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
Linieføringen for tilkørselsrampen er projekteret i henhold til<br />
de beskrevne vejledninger for linieføringen i Afsnit 6.1.2 samt<br />
vejledningen for tilkørselsramper, der er angivet på Figur 42.<br />
På Figur 44 og Tegning 7 er linieføringen for tilkørselsrampen<br />
vist. På Tegning 8 er tilkørselsrampens længdeprofil vist.<br />
Linieføringen for tilkørselsrampen er tilsluttet motorvejen<br />
med en indfletningsvinkel 1:40, hvilket betyder, at linieføringen<br />
for tilkørselsrampen tilpasses linieføringen for motorvejen.<br />
Tilpasningen indebærer ens kurveradier fra punkt A t til C t<br />
(Figur 42), hvor motorvejens linieføring beskriver en kurve<br />
med radius 5.500 m. Tilkørselsrampen beskriver derimod en<br />
ret linie, hvilket ikke stemmer fuldstændig overens. Det vurderes<br />
dog, at tilpasningen er passende, da motorvejens kurveradius<br />
er tilstrækkelig stor til at kunne tilpasses en ret linie.<br />
53
Figur 44<br />
Linieføring for tilkørselsrampen er<br />
angivet med fed linie. Motorvej,<br />
Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej og<br />
frakørselsrampen er angivet med<br />
stiplede linier. De resterende veje<br />
er eksisterende vejmidter. Run<strong>dk</strong>ørslen<br />
er ikke projekteret.<br />
Den resterende del af tilkørselsrampen er ikke bundet til motorvejen,<br />
hvorfor tilkørselsrampen projekteres med forholdsvis<br />
små kurveradier på den første del af rampen - fra Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej mod motorvejen. Tilslutningen til run<strong>dk</strong>ørslen<br />
ved Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej projekteres dog med<br />
en ret linie. Kurveradierne øges gradvist mod tilslutningen<br />
med motorvejen, da det ønskes at have de største radier sidst<br />
på linieføringen. Dette begrundes med, at den sidste del af<br />
tilkørselsrampen benyttes til at opnå den ønskede hastighed<br />
på motorvejen.<br />
Længdeprofilet for tilkørselsrampen er først og fremmest<br />
bundet af højdeforskellen mellem motorvejen og Nørholmsvej.<br />
Derudover tilpasses længdefaldet for tilkørselsrampen<br />
motorvejen fra b t til d t , hvilket er ca. 15 ‰. Længdefaldet for<br />
tilkørselsrampen er dog sat til 20 ‰, hvilket skyldes store forskelle<br />
i terrænet.<br />
Tilkørselsrampen er desuden projekteret med udgangspunkt i<br />
at overholde stopsigtlængden. Idet vejledningen for tilkørselsrampens<br />
linieføring og længdeprofil er tilpasset linieføring og<br />
længdeprofil for motorvejen, vurderes stopsigtlængden at<br />
være tilstrækkelig.<br />
54
Frakørsel<br />
Frakørselsrampen projekteres med udgangspunkt i en normal<br />
kileformet standardløsning (Figur 45).<br />
Kilestrækning<br />
Spærreflade<br />
R = ca. 1000 m<br />
Med udgangspunkt i standardløsningen og en ønsket hastighed<br />
på 90 km/t på den gennemgående vej, tilstræbes det at overholde<br />
de angivne geometriske størrelser i Tabel 12.<br />
Figur 45<br />
Kileformet standardløsning for en<br />
frakørselsrampe. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
Ønsket<br />
Hastighed<br />
Udfletningshastighed<br />
Længde af<br />
kilestrækning<br />
Udfletnings-<br />
Vinkel<br />
Spærrefladens<br />
Længde<br />
90 km/t 72 km/t 80 m 1:20 120 m<br />
Rampen tilsluttes den gennemgående vej i divergenssnittet,<br />
der er defineret som stedet, hvor rampens venstre kørebanekant<br />
skærer den gennemgående vejs højre køresporkant (Figur<br />
46).<br />
Tabel 12<br />
Geometriske størrelser ved projektering<br />
af frakørselsrampen med en<br />
ønsket hastighed på 90 km/t for<br />
den gennemgående vej. [Vejdirektoratet,<br />
2004a]<br />
Desuden tilsluttes rampen den gennemgående vej med en vinkel<br />
på 1:20. Denne vinkel ønskes bevaret fra station A f til C f<br />
(Figur 47). Resten af rampens linieføring er ikke bundet til den<br />
gennemgående vejs linieføring, hvorfor denne strækning kun<br />
projekteret i henhold til [Vejdirektoratet, 1999b].<br />
Figur 46<br />
Definition på divergenssnittet.<br />
Figur 47<br />
Definition på stationers placering i<br />
henhold til udformning af frakørsel.<br />
55
Længdeprofilet for rampen er bundet til den gennemkørende<br />
vejs længdeprofil fra station b f til d f .<br />
Stoplængden for frakørselsrampen skal svare til den ønskede<br />
hastighed på den gennemgående vej frem til afslutningen af<br />
spærrefladen. Derefter skal stopsigtlængden svare til den ønskede<br />
hastighed på rampen.<br />
Vurdering af frakørsel<br />
Linieføringen for frakørselsrampen (Figur 48) er projekteret i<br />
henhold til de beskrevne vejledninger for linieføringen i Afsnit<br />
6.1.2 samt vejledningen for frakørselsramper, der er angivet<br />
på Figur 47.<br />
På Tegning 9 er linieføringen for frakørselsrampen vist. På<br />
Tegning 10 er frakørselsrampens længdeprofil vist.<br />
Figur 48<br />
Linieføringen for frakørselsrampen<br />
er angivet med fed. Motorvejen,<br />
Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej og<br />
tilkørselsrampen er angivet med<br />
stiplet. De resterende veje er<br />
eksisterende vejmidter. Run<strong>dk</strong>ørslen<br />
er ikke projekteret.<br />
Linieføringen for frakørselsrampen er tilsluttet motorvejen<br />
ved en kileform med en udfletningsvinkel på 1:20. Det betyder,<br />
at linieføringen for frakørselsrampen tilpasses linieføringen<br />
for motorvejen. Tilpasningen indebærer ens kurveradier<br />
fra punkt A f til C f (Figur 47), hvor motorvejens linieføring be-<br />
56
skriver en kurve med radius 5.500 m. Frakørselsrampen beskriver<br />
derimod en ret linie, hvilket ikke stemmer fuldstændig<br />
overnes. Det vurderes dog, at tilpasningen er passende, da<br />
motorvejens kurveradius er tilstrækkelig stor til at kunne tilpasses<br />
en ret linie.<br />
Den resterende del af frakørselsrampen er ikke bundet til motorvejen,<br />
hvorfor frakørselsrampen projekteres med forholdsvis<br />
små kurveradier på den først del af rampen - fra motorvejen<br />
mod Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej. Tilslutningen til<br />
run<strong>dk</strong>ørslen ved Nørholmsvej Vest/Mølholmsvej projekteres<br />
dog med en ret linie. Kurveradierne reduceres mod tilslutningen<br />
med run<strong>dk</strong>ørslen, da det ønskes at have de mindste radier<br />
sidst på linieføringen. Dette begrundes med at, den sidste del<br />
af frakørselsrampen benyttes til at tvinge trafikanterne ned i<br />
hastighed mod krydset.<br />
Længdeprofilet for frakørselsrampen er først og fremmest<br />
bundet af højdeforskellen mellem motorvejen og Nørholmsvej.<br />
Derudover tilpasses længdefaldet for frakørselsrampen<br />
motorvejen fra b t til d t , hvilket er 6,8 ‰. Længdefaldet for<br />
frakørselsrampen er derfor sat til 6,5 ‰.<br />
Frakørselsrampen er desuden projekteret med udgangspunkt i<br />
at overholde stopsigt. Det vurderes, at stopsigt er overholdt<br />
for den første del af frakørselsrampen, da denne beskriver en<br />
ret linie. Den resterende del af rampen har til formål at tvinge<br />
trafikanterne ned i hastighed, hvorfor kurver med radier på<br />
henholdsvis 400 m og 200 m vurderes for acceptable.<br />
Vurdering af tværprofil<br />
Begge ramper har ensidig hældning, da de er projekteret med<br />
én kørebane. Hældningen på kørebane, nødspor og yderrabat<br />
sikrer, at rampen afvandes på en sådan måde, at vandet ledes<br />
væk fra kørebanearealet.<br />
57
Vurdering af trafikbelastning<br />
Ved hjælp af DanKap undersøges det, om der forekommer<br />
kapacitetsproblemer ved 30. største time, hvilket både undersøges<br />
for motorvejen samt til- og frakørselsramperne.<br />
I Tabel 13 er input til DanKap angivet.<br />
Tilkørselsrampe<br />
Frakørselssrampe<br />
motorvej rampe motorvej rampe<br />
30. største time 1330 ktj/time 203 ktj/time 1330 ktj/time 203 ktj/time<br />
Fri hastighed 90 km/t 90 km/t 90 km/t 90 km/t<br />
Sporbredde 3,50 m 3,50 m 3,50 m 3,50 m<br />
Fri sidebredde 1,80 m 1,80 m 1,80 m 1,80 m<br />
Stigningskategori I I I I<br />
Antal spor 2 1 2 1<br />
Tabel 13<br />
Input til DanKap.<br />
Andel af tung trafik 8 % 8 % 8 % 8 %<br />
Flettestrækning 160 m 150 m<br />
Udregninger i DanKap viser, at der hverken forekommer kapacitetsproblemer<br />
på den overordnede vej eller på til- og frakørselsramperne.<br />
Desuden kan en hastighed på 90 km/t opretholdes.<br />
Det betyder, at to spor i nordgående retning på motorvejen<br />
og udformningen af ramperne er tilstrækkelige til at afvikle<br />
trafikken.<br />
Vurdering af tilslutningsanlæg<br />
Tilslutningsanlægget udformes som et ruderanlæg, da der i<br />
[VVM-redegørelse, 2003] er lagt op til denne udformning (Tegning<br />
11). Fordelen ved ruderanlæg er, at arealforbruget er<br />
begrænset, og at ramperne er enkle. Derudover har ruderanlægget<br />
den fordel, at det er forholdsvis billigt, da det kun<br />
kræver én bro. Ulempen ved ruderanlægget er, at alle krydsets<br />
fire kvadranter tages i brug. Dette kan give problemer i<br />
vanskeligt terræn.<br />
58
På den nordlige side af Nørholmsvej er rampernes længde omkring<br />
400 m. Det vurderes, at denne længde er acceptabel,<br />
idet den kombineres med henholdsvis stigning og fald ved tilog<br />
frakørselsramperne. I tilfælde af at denne længde vurderes<br />
at være er for kort, kunne et alternativ være, at udforme tilslutningsanlægget<br />
som et B-anlæg – beliggende på Nørholmsvejs<br />
sydlige side. Hermed begrænses rampernes længde ikke<br />
af tunnelen ved fjorden.<br />
Et andet vigtigt element, udover projektering af linieføring og<br />
længdeprofil, er vejbefæstelsen. Denne dimensioneres for<br />
Nørholmsvej Vest i det næste kapitel.<br />
59
7. Vejbefæstelse<br />
I dette afsnit dimensioneres vejbefæstelsen for Nørholmsvejs<br />
Vest/Mølholmsvej.<br />
7.1.1. Forudsætninger<br />
Vejbefæstelsen dimensioneres ud fra den forudsatte ÅDT for<br />
Nørholmsvej Vest i 2015 (Tabel 5). Der tages udgangspunkt i<br />
Nørholmsvej Vest (Figur 49), da denne strækning er den mest<br />
belastede. Samme opbygning benyttes på hele strækningen,<br />
hvorved hele strækningens vejbefæstelse sikres. Dette kan<br />
gøres, idet strækningen er forholdsvis kort; på 2 km.<br />
For at kunne dimensionere en vejbefæstelse, skal trafikintensiteten<br />
kendes. I det foregående kapitel er ÅDT for Nørholmsvej<br />
fremskrevet til år 2015. Fremskrivningen medfører en dimensionsgivende<br />
ÅDT på 14.500.<br />
Idet der anvendes en lastbilprocent på 8 %, er det ud fra<br />
ÅDT’en bestemt at dimensionere for 1.160 tunge køretøjer pr.<br />
døgn, hvilket karakteriseres som tung trafik, T4 [Vejdirektoratet,<br />
2003]. Denne værdi benyttes til dimensionering af vejbefæstelsen.<br />
Vejbefæstelsens lag kan bestå af forskellige materialer, og alt<br />
afhængig af materialevalg skal lagene have en vis tykkelse for<br />
at kunne modstå de kræfter, de påvirkes af.<br />
Endvidere skal bundsikringslaget også sikre mod frostskader i<br />
form af hævning, som medfører revnedannelse i overliggende<br />
lag. Frosthævningsrisiko afhænger af materialets egenskaber<br />
samt af vandspejlsforhold. Der sikres imod frosthævning ved<br />
Nørholmsvej Vest<br />
Figur 49<br />
Vejbefæstelse<br />
ÅDT i dette snit<br />
Nørholmsvej Øst<br />
Fakta-box<br />
• Slidlag<br />
• Bærelag<br />
• Stabilgrus<br />
• Bundsikringslag<br />
(sand/bundgrus)<br />
Mølholmsvej<br />
T-krydset mellem Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej og Nørholmsvej<br />
Øst. ÅDT er beregnet i det tværsnit<br />
angivet med en cirkel.<br />
Slidlaget er det øverste<br />
lag, som fremstilles særligt<br />
slidstærkt overfor<br />
overfladeslitage. Endvidere<br />
er det udarbejdet med minimal<br />
refleksion samt optimal<br />
tæthed.<br />
Under slidlaget findes bærelaget,<br />
som overfører<br />
kræfterne videre.<br />
Stabilgruset anvendes til<br />
at stabilisere vejen samt<br />
fordele kræfterne, der blive<br />
overført fra de to overliggende<br />
lag.<br />
Nederst ligger et bundsikringslag,<br />
der bevirker,<br />
at grundvandet ikke kan<br />
trænge op og gøre opbygningen<br />
frostfarlig i vinterperioderne.<br />
[Pedersen, 2005]<br />
61
at udføre overbygningen af frostsikre materialer. Den nødvendige<br />
minimumstykkelse af overbygningen fastsættes efter risikogruppe<br />
og trafikbelastning, hvilket i dette tilfælde giver en<br />
overbygningsdybde på 90 cm (Bilag A). [Vejdirektoratet, 1984]<br />
7.1.2. Tværsnittets opbygning<br />
Programmet Mmopp4 er udviklet til dimensionering af vejbefæstelser.<br />
I Mmopp4 er dimensionerne samt materialerne blevet bestemt<br />
for en hensigtsmæssig opbygning (Bilag A), hvoraf resultaterne<br />
fremgår af Figur 50.<br />
25 mm AB<br />
60 mm ABB<br />
80 GAB II<br />
240 mm SG<br />
Figur 50<br />
585 mm BG<br />
Tværsnit af vejkassen med lagfølge.<br />
Der er anvendt en vækstrate på 1,7 % og en dimensioneringsperiode<br />
på 15 år.<br />
Dette forslag overholder kravene til kraftoptagelse, hvorfor<br />
løsningen accepteres.<br />
62
8. Detailafmærkning<br />
I dette kapitel detailprojekteres afmærkningen på kørebanen<br />
for motorvejens nordgående retning fra st. 7.940 til st. 9.240<br />
samt for til- og frakørselsramperne ved Nørholmsvej ligeledes<br />
for den nordgående retning (Figur 51). Herfor udarbejdes udbudsmateriale,<br />
i form af en SBB og en TBL, hvorfor der slutteligt<br />
i dette kapitel angives en mængde for kørebaneafmærkningen.<br />
Kapitlet tager udgangspunkt i [Vejdirektoratet, 2003b-e].<br />
8.1. Kørebaneafmærkning<br />
Afmærkning på kørebanen er en af de væsentlige foranstaltninger,<br />
der benyttes til at opretholde en sikker og hensigtsmæssig<br />
trafikregulering. Afmærkningen har til formål at lede,<br />
advare og regulere trafikken. Den skal således opfylde et reelt<br />
behov ved at tiltrække trafikanternes opmærksomhed. Den<br />
skal give en klar, enkel og entydig information således, at trafikanterne<br />
får tilstrækkelig tid til at reagere på den information,<br />
der formidles.<br />
Figur 51<br />
Området, hvor der projekteres<br />
kørebaneafmærkning, er skraveret.<br />
Alle afmærkningerne på motorvejen og ramperne detailprojekteres,<br />
hvilket indbefatter længdeafmærkning, spærreflader<br />
ved til- og frakørsler samt tværafmærkningen ved frakørselsrampen<br />
op til Nørholmsvej.<br />
63
Afmærkningen inddeles i tre kategorier, afhængig af hastighedsgrænse<br />
og bebyggelse (Tabel 14).<br />
Type A Type B Type C<br />
Tabel 14<br />
Klassificering af vejtype.<br />
Motorvej<br />
Veje uden for tæt bebyggelse<br />
med hastighed større end<br />
60 km/t<br />
Veje inden for tæt bebyggelse<br />
med hastighed større end<br />
60 km/t<br />
Motorvejen klassificeres som type A, hvorfor længdeafmærkningen<br />
projekteres efter denne type både for motorvejen og<br />
ramperne. Tværafmærkningen for ramperne derimod projekteres<br />
efter en type B vej, idet der ikke findes tværafmærkning<br />
for motorvej.<br />
Længdeafmærkning<br />
Længdeafmærkningen for motorvejen omfatter følgende tre<br />
typer:<br />
• Vognbanelinie (5-10-0,15) - adskillelse af vognbaner<br />
med færdsel i samme retning (Figur 52). Vognbanelinien<br />
har en længde á 5 m og en bredde på 0,15 m. De<br />
placeres med 10 m mellemrum.<br />
• Profileret kantlinie (0,1-0,1-0,3) - afgrænsning af<br />
særlige baner (nødspor, autoværn) (Figur 52). En profileret<br />
kantlinie har en længde på 0,10 m og en bredde<br />
på 0,30 m. De placeres med 0,10 m mellemrum.<br />
• Punkteret kantlinie (6-6-0,3) - afgrænsning af fra- og<br />
tilkørselsrampe. De har en længde på 6 m og er 0,3 m<br />
brede. De placeres med 6 m mellemrum.<br />
Kantlinie<br />
Figur 52<br />
Skitse af længdeafmærkningen for<br />
motorvejen.<br />
Vongbanelinie<br />
Kantlinie<br />
64
Længdeafmærkningen for ramperne omfatter kun kantlinierne<br />
(Figur 53).<br />
Kantlinie<br />
Kantlinie<br />
Figur 53<br />
Længdeafmærkningen for ramperne.<br />
Spærreflade<br />
Der etableres spærreflader ved til- og frakørselsramperne.<br />
Kantlinierne fortsætter uændret på siden af spærrefladen,<br />
som har dimensionerne a = 2 m og b = 1 m (Figur 54).<br />
1 m 2 m 45<br />
Tværafstribning<br />
Tværafstribning er som hovedregel hvid og må ikke udføres<br />
som færdselssøm alene. Ved vejudmundingen (ved Nørholmsvej)<br />
etableres der ubetinget vigepligt, hvorfor der efter færdselslovens<br />
§ 26, stk. 2, skal afmærkes med vigelinie. Vigelinien<br />
placeres normalt i en afstand af 0 – 1,5 m fra primærvejen og<br />
består af hajtænder ved Nørholmsvej. De har dimensioner som<br />
ved en type B vej.<br />
Hajtænderne har følgende dimensioner: b = 0,6, m = 0,4 m og<br />
l = 0,5 m, som ses på Figur 55.<br />
Detailafmærkningen, som ses på Tegning 13, udbydes i offentlig<br />
licitation, hvorfor mængderne angives i det følgende afsnit.<br />
Figur 54<br />
Skitse af spærrefladens areal.<br />
Figur 55<br />
Dimensionerne på tværafmærkningen<br />
angivet i meter.<br />
8.1.2. Mængder<br />
Mængderne for kørebaneafmærkningen beregnes med henblik<br />
på at udarbejde tilbudsliste (TBL).<br />
Strækningen af motorvejen, der detailprojekteres, er 1.300<br />
m, til- og frakørselsrampen er 401,1 m henholdsvis 549,9 m<br />
65
(målene er målt ud fra Tegning 13). Mængderne for de enkelte<br />
afmærkninger er angivet efter de i Tabel 15 angivne mål.<br />
Mængde<br />
Tabel 15<br />
Mængder for kørebaneafmærkningen.<br />
Vognbanelinie<br />
Profileret kantlinie<br />
Bred punkteret kantlinie<br />
Spærreflade<br />
Hajtænder<br />
435 m<br />
4.502 m<br />
90 m<br />
117,2 m2<br />
4 stk.<br />
Vognbanelinier og brede punkterede kantbanelinier opmåles<br />
pr. løbende meter for det bemalede areal, mens de profilerede<br />
kantlinier opmåles for pr. løbende meter. Hajtænderne er<br />
angivet i stk., og afmærkningen for spærrefladen er angivet i<br />
det bemalede areal.<br />
Kun det malede areal af spærrefladen angives, hvilket for det<br />
skraverede område vil sige en tredjedel af trekantens areal.<br />
66
9. Konklusion - Vejbygning<br />
Det, fra COWI, udleverede skitseprojekt for den 3. Limfjordsforbindelse,<br />
Egholmlinien, følger ikke vejreglernes anvisninger.<br />
Dette blev fastslået gennem en vurdering af profilet.<br />
Derfor er der udarbejdet en ny linieføring, som i høj grad opfylder<br />
vejreglernes anvisninger. Den nye linieføring medfører,<br />
at der gennemskæres yderligere to § 3-bindinger, men dette<br />
vurderes dog at være hensigtsmæssigt, da trafiksikkerheden er<br />
prioriteret højt.<br />
Tilslutningsanlægget mellem motorvejen og Nørholmsvej er<br />
skitseprojekteret, hvilket har medført ændringer for to af de<br />
eksisterende veje i området; Nørholmsvej og Mølholmsvej. Der<br />
er derfor udarbejdet forslag til linieføring og længdeprofil for<br />
disse. De to tracéer følger dog ikke helt vejledningerne fra<br />
Vejreglerne, hvilket dog vurderes at være acceptabelt, da<br />
Nørholmsvej Øst er kort, og der på strækningen Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej er to run<strong>dk</strong>ørsler, der gør, at hastigheden<br />
nedsættes.<br />
Det er valgt, at udforme tilslutningsanlægget som et ruderanlæg,<br />
da dette som regel er mest økonomisk og ikke kræver<br />
meget plads. Tilslutningsramperne er projekteret under hensyntagen<br />
til vejregler og terræn. Endvidere er frakørselsrampen<br />
udformet som en S-kurve for at tvinge trafikanterne hastighed<br />
ned.<br />
Rampekrydset på Nørholmsvej udformes som run<strong>dk</strong>ørsler, hvilket<br />
er vurderet at være en passende udformning i pågældende<br />
tilfælde.<br />
De udarbejdede skitseforslag udgør tilsammen en mulig løsning<br />
på, hvorledes vejnettet omkring den 3. Limfjordsforbindelse<br />
kan ændres og tilpasses motorvejen. Der er hovedsage-<br />
67
ligt projekteret ud fra vejledningerne, hvorfor en væsentlig<br />
parameter - økonomien - ikke er inddraget. Ved inddragelse af<br />
denne kan der forekomme ændringer, idet der blandt andet er<br />
stor prisforskel på materialer og udformning.<br />
Udover skitseprojekteringen, er kørebaneafmærkningen detailprojekteret<br />
for en strækning af motorvejen på 1.300 m<br />
samt en til- og frakørselsrampe. Ud fra detailprojekteringen er<br />
der udarbejdet særlige betingelser og beskrivelser (SBB), samt<br />
tilbudsliste (TBL) for arbejdsplads og kørebaneafmærkning.<br />
SBB og TBL er vedlagt rapporten som selvstændigt dokument.<br />
68
GEOTEKNIK
10. Indledning - Geoteknik<br />
I Geoteknik belyses forskellige problemstillinger i forbindelse<br />
med anlæggelsen af den 3. Limfjordsforbindelse.<br />
Ved anlæggelsen af motorvejen skal der blandt andet etableres<br />
en tunnel mellem <strong>Aalborg</strong> Vestby og Egholm. For at tunnelen<br />
og den tilstødende del af motorvejen, kan udføres, anlægges<br />
der en byggegrube forinden. Byggegruben skal udgraves og<br />
tørlægges, hvilket muliggør anlæggelse af motorvejen og tunnelelementerne.<br />
Der udarbejdes et løsningsforslag til en byggegrube<br />
for strækningen mellem Nørholmsvej og Limfjorden<br />
(Figur 56).<br />
Byggegruben strækker sig således fra kystlinien (st. 9.350) til<br />
motorvejens skæring med Nørholmsvej, hvilket er en strækning<br />
på 800 m (Figur 57).<br />
Figur 56<br />
Byggegrubens afgrænsning markeres<br />
med en cirkel.<br />
Limfjorden st. 9.350<br />
Der afgrænses fra at se på ramperne ved Nørholmsvej.<br />
Byggegrubens dimensioner er fastlagt ud fra længdeprofilet,<br />
som hælder mod fjorden, samt tunnelelementerne, der har en<br />
dimensionsgivende bredde. Dette medfører, at byggegruben<br />
får en bredde på ca. 28 m og en dybde på maksimalt 12 m.<br />
Dybden af byggegruben afhænger af længdeprofilet, idet byggegrubens<br />
bund skal 1 m under motorvejens længdeprofil.<br />
Dette er nødvendigt, da der skal være plads til vejbefæstelsen.<br />
[VVM-redegørelsen, 2003]<br />
I anlæggelsesfasen dimensioneres byggegruben, så der ikke<br />
sker oversvømmelse af byggegruben eller brud i de omkring-<br />
Figur 57<br />
Byggegrube<br />
Nørholmsvej st. 8.550<br />
Udstrækningen af byggegruben,<br />
der er placeret mellem Nørholmsvej<br />
og Limfjorden.<br />
69
liggende jordlag. For byggegruben udarbejdes der forslag til,<br />
hvordan disse problemstillinger løses. Dette beskrives i de<br />
følgende kapitler:<br />
• Geologiske forhold<br />
• Metoder til udformning<br />
• Spunsvægge<br />
• Sugespidser<br />
• Stabilitet af skråninger<br />
Ovenstående angiver kapitelrækkefølgen. Denne er valgt, da<br />
de geologiske forhold er nødvendige for at give en kvalificeret<br />
vurdering af byggegrubens udformning. Herefter er det muligt<br />
at bestemme rammedybden af spunsvæggen, dimensionere<br />
sugespidsanlægget og undersøge stabiliteten på skråningerne.<br />
70
11. Geologiske forhold<br />
I dette kapitel beskrives de geologiske forhold på lokaliteten<br />
således, at det er muligt at udarbejde en hensigtsmæssig opbygning<br />
af byggegruben.<br />
Kapitlet er skrevet på baggrund af [VVM-redegørelse, 2003],<br />
[Jacobsen & Thorsen, 1984] og [Geoteknisk undersøgelse,<br />
2003].<br />
11.1. Geologisk historie<br />
Vest for <strong>Aalborg</strong> er naturen langs Limfjorden domineret af<br />
strandenge, hvilket er grunden til, at det recente lag ikke er<br />
et naturligt vækstgrundlag. I området findes der saltvandssand<br />
under det recente lag, hvilket er en aflejring fra den postglaciale<br />
periode.<br />
Aflejringer fra Stenalderhavet og særligt Yoldiahavet, hvilke<br />
begge prægede den kvartære periode, er kendetegnende for<br />
Nordjylland. Generelt kan de kvartære lag bestå af postglaciale,<br />
senglaciale og glaciale aflejringer. Aflejringer fra postglacialtiden<br />
er moseaflejringer og marine aflejringer (Stenalderhavet).<br />
Fra senglacialtiden forekommer aflejringer fra mose-,<br />
smeltevands- og marine aflejringer (Yoldiahavet), hvorimod<br />
der fra Glacialtiden forekommer aflejringer af moræne og<br />
smeltevand. Desuden aflejredes der materiale fra interglaciale<br />
perioder.<br />
På lokaliteten har Yoldiahavet været i kote +20 og Stenalderhavet<br />
i kote +6. Området ligger mellem kote 0 og +5, hvorfor<br />
71
der både kan forekomme aflejringer fra Yoldiahavet og Stenalderhavet.<br />
Da projektlokaliteten er beliggende i Nordjylland, kan det ud<br />
fra geotekniske underbundskort fastlægges, at det prækvartære<br />
lag er kridt, hvorfor der i området ikke findes tertiære<br />
aflejringer.<br />
<strong>Aalborg</strong> og Nørresundby er beliggende på tre bakketoppe, som<br />
formodes at være opstået i istiden. De tre bakketoppe kaldes<br />
Sundbyøen, Hasserisøen og Trandersøen (Figur 58). Desuden<br />
viser Figur 58 landskabets højdeforskelle, hvor terrænet omkring<br />
projektlokaliteten er lavt beliggende, og højdeforskellen<br />
ikke varierer meget.<br />
Figur 58<br />
Bakketoppene Sundbyøen, Hasserisøen<br />
og Trandersøen samt placering<br />
af B1 og B2 i forhold til projektlokaliteten,<br />
som er markeret<br />
med cirkel. [VVM-redegørelse,<br />
2003]<br />
72
11.2. Geoteknisk undersøgelse<br />
COWI har for Nordjyllands Amt, <strong>Aalborg</strong> Kommune og Vejdirektoratet<br />
udført en orienterende geoteknisk undersøgelse for<br />
den 3. Limfjordsforbindelse. Undersøgelsen havde til formål,<br />
at fremskaffe geologiske samt geotekniske data til en VVM<br />
redegørelse, ud fra to geotekniske boringer, B1 og B2 (Figur<br />
58), som er taget på Egholm.<br />
Der forelægger ikke nogen boring for projektlokaliteten, hvorfor<br />
der tages udgangspunkt i jordbundsforholdene som ved B1<br />
(Figur 59), idet denne ligger nærmest projektlokaliteten.<br />
JOF<br />
Sand<br />
Gytje γ = 17 kN/m3<br />
γ' = 7 kN/m3<br />
- 0,1<br />
0,52 m<br />
5,1 m<br />
Idet jordbundsforholdene er kendte er det nu muligt at vurdere<br />
en hensigtsmæssig udformning af byggegruben.<br />
Sand γ = 18,5 kN/m3<br />
γ' = 8,5 kN/m3<br />
1,1 m<br />
Ler γ = 20 kN/m3<br />
γ'= 10 kN/m3<br />
13,02 m<br />
Figur 59<br />
Lagfølgen for B1 (ikke målfast).<br />
73
12. Metoder til udformning<br />
Ved at inddrage de geologiske forhold er det muligt at udarbejde<br />
en hensigtsmæssig udformning af byggegruben. I dette<br />
kapitel beskrives derfor forskellige typer af byggegrubeindfatninger<br />
og metoder til at sænke grundvandet.<br />
Afsnit 12.1 og 12.2 er skrevet ud fra [Anlægsteknikforeningen i<br />
Danmark, 2004a], hvis ikke andet er angivet.<br />
12.1. Byggegrubeindfatninger<br />
Motorvejens længdefald medfører gennemskæring af flere<br />
jordlag, hvorfor byggegruben får en varieret dybde. Derfor er<br />
det ikke nødvendigvis den samme tværsnitløsning, der er hensigtsmæssig<br />
langs hele byggegruben.<br />
For at skabe overblik over forskellige byggegrubeindfatninger<br />
beskrives disse, hvorefter der tages udgangspunkt i et løsningsforslag.<br />
Frie afgravningsskråninger<br />
Frie afgravningsskråninger kan anvendes, hvor dybden er begrænset,<br />
og hvor det skønnes, at udgravningsarbejdet ikke er<br />
til ugunst for nabokonstruktioner. Der skal desuden tages hensyn<br />
til afgravningsskråningens stabilitet, som blandt andet<br />
afhænger af jord- og grundvandsforholdene samt ydre laster,<br />
der påvirker jordoverfladen nær skråningen. Frie afgravningsskråninger<br />
er pladskrævende, og afgravningen medfører et<br />
større jordarbejde.<br />
75
Københavnervægge<br />
Figur 60<br />
Københavnervæg. [Jørgensen, 2005]<br />
Københavnervægge er mest hensigtsmæssige, når der graves<br />
over grundvandsspejlet. Dette skyldes, at konstruktionen ikke<br />
kan udføres som tæt væg. Københavnervægge udføres normalt<br />
af rammede stålprofiler, der rammes med en afstand på 0,5-<br />
1,5 m inden udgravningsarbejdet påbegyndes. I takt med udgravningsarbejdet<br />
foretages plankeudfyldning mellem jernprofilerne<br />
(Figur 60), som eventuelt udføres med svinerygsplanker.<br />
Udgravningen til plankerne kan ikke udføres helt præcist,<br />
hvorfor afgravningen ofte er ujævn. Efter anbringelse af plankerne<br />
kan der derfor ske brud i jorden på bagsiden af Københavnervæggen.<br />
Dette skal der tages hensyn til, hvis konstruktionen<br />
udføres nær bebyggelse, hvorfor denne form for indfatningsvægge<br />
er at foretrække i ubebyggede områder.<br />
Frie indfatningsvægge af spunsjern<br />
Figur 61<br />
Nedrammede spunsjern. [Jørgensen,<br />
2005]<br />
Spunsvægge (Figur 61) udføres af profiljern, der er udstyret<br />
med låse. Væggene kan derfor rammes som tætte vægge,<br />
hvorfor denne type er anvendelig, hvor der er vandførende lag<br />
over udgravningsniveau.<br />
Frie indfatningsvægge anvendes normalt ikke til en udgravningsdybde<br />
større end 3-4 m, da jord- og vandtrykket, der<br />
ligger til grund for dimensioneringen, medfører store vandrette<br />
deformationer af spunsvæggen (Figur 62). Der stilles dermed<br />
store krav til væggens modstandsmoment.<br />
Afstivede eller forankrede indfatningsvægge<br />
Figur 62<br />
Fri indfatningsvæg.<br />
Ved udgravningsdybder større end 3-4 m er afstivede eller<br />
forankrede indfatningsvægge mere økonomiske end frie vægge,<br />
da rammedybden er mindre. Indfatningsvæggene medfører<br />
væsentlig mindre vandret deformation, hvilket medfører mindre<br />
risiko for beskadigelse af nærliggende konstruktioner. Afstivningerne<br />
udføres på indfatningsvæggens udgravningsside<br />
76
og kan udføres i flere niveauer afhængig af udgravningsdybden<br />
(Figur 63).<br />
Som et alternativ kan forankringen af indfatningsvæggen udføres<br />
med et injiceret jordanker (Figur 64).<br />
Ved denne løsning kan der disponeres over det fulde volumen i<br />
udgravningen i byggegruben, da forankringen udføres som en<br />
trækforankring, hvor injektionszonen ligger udenfor byggegruben.<br />
Denne løsning kan dog medføre brud i jorden, idet betonen,<br />
der pumpes ind, fortrænger jordmasse og er ikke altid<br />
hensigtsmæssig nær bebyggelse.<br />
Figur 63<br />
To parallelle vægge med gensidig<br />
afstivning.<br />
12.2. Grundvandssænkning<br />
Grundvandssænkning kan foretages på flere måder, hvilket<br />
beskrives i dette afsnit. Dette skal danne grundlag for beslutningen<br />
om, hvorledes grundvandssænkningen skal foretages.<br />
Drænrør<br />
Drænrør (Figur 65) kan anvendes over længere strækninger<br />
med store vandmængder, hvor gravitationen kan udnyttes til<br />
at lede vandet. Hvis ikke det er muligt at udnytte gravitationen<br />
anvendes en pumpe. Drænrøret nedpløjes med en drænlægger<br />
ca. 1 m under jordoverflade.<br />
Sugespidsanlæg<br />
Sugespidsanlæg (Figur 66) er en økonomisk fordelagtig løsning<br />
ved ringe dybde, når behovet for grundvandssænkning er kortvarig<br />
eller ved bundforhold, der er af skiftende karakter i horisontal<br />
retning. De kan anvendes i en dybde indtil 3-5 m, men<br />
ved at etablere flere plateauer i byggegruben kan sugespidser<br />
også anvendes på større dybder, hvilket dog er en mere pladskrævende<br />
løsning.<br />
Figur 64<br />
Injiceret jordanker som trækforankring.<br />
Figur 65<br />
Drænrør i form af topslidsrør.<br />
Figur 66<br />
Sugespidsanlæg.<br />
77
Anlægget etableres ved at nedspule en sugespids for ca. hver<br />
anden meter. Sugespidserne kobles sammen gennem en sugeledning<br />
til en pumpe.<br />
Ved større projekter bør der foretages en prøvepumpning, idet<br />
markforsøg giver mere retvisende værdier end laboratorieforsøg.<br />
[Jacobsen, 1977]<br />
Filterbrønd<br />
En filterbrønd er fordelagtig, når vandspejlet skal sænkes dybt<br />
eller gennem længere tid. Filterboringer skal dimensioneres<br />
ud fra de vandførende lags hydrauliske ledningsevne, hvorved<br />
vandet, der tilstrømmer, ved hjælp af gravitation, kan pumpes<br />
væk. Filterbrønde er en dyr metode til grundvandssænkning,<br />
hvorfor sugespidser kan anvendes som et billigere alternativ<br />
[Jacobsen, 1977]. Der gøres dog opmærksom på, at sugespidser<br />
er dyre i drift, hvorfor disse ikke er fordelagtige<br />
over en længere periode.<br />
12.3. Byggegruben<br />
På baggrund af de to forrige afsnit, vurderes der i dette afsnit<br />
hvilke anvendelsesmuligheder, der er for byggegrubeindfatningen<br />
og grundvandssænkningen. Herefter beskrives tre mulige<br />
løsningsforslag til udformningen af byggegruben ved Nørholmsvej.<br />
Byggegruben grænser op til Limfjorden, hvorfor det<br />
er nødvendigt at afskære fjordvandet.<br />
Metoden, der vælges til grundvandssænkning i byggegruben,<br />
afhænger blandt andet af anvendelsesperiodens længde, jordbundsforhold<br />
samt dybde og længde af byggegruben. Desuden<br />
skal der tages højde for, at grundvandsspejlet skal sænkes til<br />
ca. 0,5 m under byggegrubens bund.<br />
I det følgende opstilles der tre forslag til løsning af problemet.<br />
78
12.3.1. Løsningsforslag<br />
Herunder gives tre løsningsforslag til, hvorledes byggegruben<br />
kan udformes.<br />
Kystlinien<br />
Spunsvægge<br />
Løsningsforslag A<br />
Idet byggegruben ligger 4-12 m under jordoverfladen, og der<br />
samtidig er et højtbeliggende grundvandsspejl, kan det vælges<br />
at benytte filterbrønde til grundvandssænkning på hele strækningen.<br />
Disse er gode, når vandspejlet skal sænkes dybt og i<br />
længere tid. Dog skal filterbrøndende kombineres med en indfatningsvæg,<br />
da der skal graves ud til en byggegrube. Her vælges<br />
det længst ude mod kysten at etablere midlertidige spunsvægge,<br />
og nærmest Nørholmsvej etableres københavnervægge,<br />
da disse er billigere at etablere. Københavnervæggene er<br />
hensigtsmæssige, da der ikke er omkringliggende bygninger.<br />
Løsningsforslaget ses på Figur 67.<br />
Løsningsforslag B<br />
Spunsvægge<br />
Københavnervægge<br />
Filterbrønde<br />
800 m<br />
En alternativ løsning er at benytte midlertidige spunsvægge til<br />
at stabilisere byggegruben, hvori tunnelelementerne anbringes.<br />
Herved ligger tunnelelementerne under terrænkote et<br />
stykke op på land, hvilket medfører, at spunsvæggene efterfølgende<br />
kan fjernes, idet der etableres dræn langs elementerne<br />
for at undgå opdrift. Det vælges endvidere at anlægge<br />
et dige mellem spunsvæggenes ophør og Limfjorden (Figur<br />
68).<br />
Der etableres frie afgravningsskråninger fra tunnelelementernes<br />
ophør til Nørholmsvej, hvorfor det er nødvendigt med<br />
permanent grundvandssænkning, hvilket udføres i form af et<br />
midlertidigt sugespidsanlæg. Efterfølgende etableres dræn –<br />
ligesom ved tunnelelementerne.<br />
Figur 67<br />
Nørholmsvej<br />
Løsningsforslag A, hvor der benyttes<br />
filterbrønde til grundvandssænkning<br />
samt københavnervægge<br />
og spunsvægge til afstivning.<br />
79
Kystlinien<br />
Spunsvægge<br />
Spunsvægge<br />
800 m<br />
Dige<br />
st. 8.725<br />
Figur 68<br />
Løsningsforslag B, hvor der benyttes<br />
både spunsvægge og frie afgravningsskråninger.<br />
Afgravede<br />
skråninger<br />
Nørholmsvej<br />
Løsningsforslag C<br />
Et tredje forslag er at ramme spunsjern i den udstrækning der<br />
er behov for det, hvilket skal ske i kombination med en form<br />
for grundvandssænkning (Figur 69). Når byggegruben er udgravet<br />
og dermed også tørlagt, kan der ilægges en membram.<br />
Denne skal forhindre grundvandet i at trænge op i byggegruben.<br />
Desuden skal der ved denne løsning tages højde for opdrift.<br />
80
Kystlinien<br />
Spunsvægge<br />
Spunsvægge<br />
Membran<br />
800 m<br />
Dige<br />
st. 8.725<br />
Afgravede<br />
skråninger<br />
Nørholmsvej<br />
Figur 69<br />
Løsningsforslag C, hvor der benyttes<br />
spunsvægge og membran i<br />
kombination med en form for<br />
grundvandssænkning.<br />
12.3.2. Valg af løsningsforslag<br />
Byggegruben ønskes udformet mest hensigtsmæssigt i forhold<br />
til materialer og økonomi. Derfor vælges det at arbejde videre<br />
med løsningsforslag B for at kontrollere, om denne løsning er<br />
hensigtsmæssig.<br />
Fra Nørholmsvej og 175 m i nordlig retning vælges det at anbringe<br />
sugespidser til den midlertidige grundvandssænkning,<br />
da det vurderes at være økonomisk hensigtsmæssigt i forhold<br />
til filterbrønde. Sugespidser er omkostelige over en længere<br />
tidsperiode, hvorfor der ved den permanente løsning lægges<br />
dræn i jorden, og sugespidserne kan således fjernes.<br />
81
I byggegrubens resterende del rammes spunsvægge, hvor vandet<br />
efterfølgende kan pumpes ud. Tunnelelementerne kan nu<br />
etableres, i den tørlagte byggegrube, og der fyldes op med et<br />
permeabelt sandlag omkring byggegruben (Figur 70).<br />
Figur 70<br />
Tunnel, hvor der er lagt et sandlag<br />
omkring med dræn i.<br />
Byggegruben<br />
Tunnel<br />
Dræn<br />
I dette lag etableres dræn, hvilket medfører, at tunnelelementerne<br />
dimensioneres for et mindre vandtryk.<br />
Det vælges, at føre tunnelelementerne op til st. 8.725, hvilket<br />
medfører, at der etableres spunsvægge på 625 m og afgravede<br />
skråninger på 175 m i byggegruben (Figur 71).<br />
Figur 71<br />
Byggegruben set fra oven (ikke<br />
målfast).<br />
Byggegrubens bredde, hvor der rammes spunsvægge, er 29,6<br />
m således, at der er en halv meter i hver side til at nedsænke<br />
tunnelelementerne (Figur 72).<br />
JOF<br />
JOF<br />
Selve motorvejen er 28 m bred, hvorfor byggegruben, efter<br />
tunnelen ophører, etableres med en bredde på 28 m (Kapitel<br />
5).<br />
29,6 m<br />
Figur 72<br />
Tværsnit af byggegruben, hvor der<br />
er rammet spunsvæg.<br />
82
13. Spunsvægge<br />
Det er bestemt, at der rammes spunsvægge i byggegruben,<br />
hvorfor rammedybden bestemmes i én station. Beregningerne<br />
foretages i st. 8.760, hvilket er 210 m nord for Nørholmsvej<br />
(Figur 73). I stationen ligger motorvejen 7,9 m under terrænkoten.<br />
Kystlinien<br />
Spunsvægge<br />
Spunsvægge<br />
800 m<br />
Dige<br />
st. 8.760<br />
st. 8.725<br />
Afgravede<br />
skråninger<br />
Nørholmsvej<br />
Figur 73<br />
Fra st. 8.725 til st. 9.350 rammes<br />
der spunsvægge, men rammedybden<br />
beregnes kun i st. 8.760.<br />
Spunsjern leveres i forskellige standardlængder, og da det<br />
ikke er permanente spunsvægge, afkortes spunsjernene ikke.<br />
Herved er det så er muligt at genbruge disse på en anden lokalitet<br />
[Nielsen, 2005].<br />
83
Inden beregningerne påbegyndes, redegøres der for hvilke<br />
forudsætninger, der ligger til grund for beregningerne samt<br />
metoden, der er benyttet til gennemregningerne.<br />
Beregninger ses i Bilag B.<br />
13.1.1. Forudsætninger<br />
Beregningerne for spunsvæggen foretages for normal funderingsklasse,<br />
i overensstemmelse med DS 415.<br />
Jordens egenskaber samt lagfølge skal være kendte på den<br />
respektive lokalitet, hvilke antages at være svarende til B1.<br />
Vandspejlets beliggenhed antages dog at ligge 0,5 m under<br />
terræn.<br />
Det vurderes ikke at være nødvendigt at beregne rammedybden<br />
for en fri spunsvæg, da disse anvendes i en udgravningsdybde<br />
på 4–5 m. I st. 8.760 har byggegruben en udgravningsdybde<br />
på 7,9 m og et spænd på 29,6 m. Af hensyn til de relativt<br />
store dimensioner vurderes det, at forankrede spunsvægge<br />
er en fornuftig løsning.<br />
Beregningerne af rammedybden følger Brinch Hansens metode<br />
for forankrede spunsvægge, hvor det forudsættes, at spunsvæggen<br />
forankres i kote +2,5. Dette er det mest hensigtsmæssige,<br />
da forankringen således sker over grundvandsspejlet.<br />
Ankeret fastholder spunsvæggen foroven, mens den forneden<br />
fastholdes af jord.<br />
Figur 74<br />
Brudmåde (stiplet linie) for den<br />
valgte forankrede spunsvæg.<br />
Dimensioneringen af spunsvæggen tager udgangspunkt i brudmåden<br />
for konstruktionen, som vist på Figur 74.<br />
13.1.2. Bestemmelse af rammedybde<br />
Brudmåden for spunsvæggen medfører, at der dannes ét flydecharnier<br />
i væggen (Figur 75) samtidig med, at jorden foran<br />
giver efter.<br />
84
+3,5 GVS<br />
JOF<br />
Sand<br />
+3<br />
+2,48<br />
h3<br />
zr<br />
Gytje<br />
-2,62<br />
Sand<br />
-3,72<br />
z z<br />
h4<br />
h2<br />
-4,9<br />
Ler<br />
Figur 75<br />
Tværsnit af byggegrube, hvor de<br />
aktuelle højder og koter er angivet.<br />
Rækkefølgen for beregningsgennemgangen for en forankret<br />
spunsvæg med ét flydecharnier:<br />
1. Flydecharnierets beliggenhed, h 3 , skønnes<br />
2. Jordtryk på øvre del af spunsvæggens bagside beregnes<br />
e =(γ ⋅d) ⋅K + c ⋅ K c<br />
(2)<br />
x x x<br />
γ<br />
3. Jordtryk på nedre del af spunsvæggens bagside beregnes<br />
e =(γ ⋅d) ⋅K + c ⋅ K c<br />
(3)<br />
y y y<br />
γ<br />
4. Vandtryk på spunsvæggens bagside beregnes<br />
v<br />
e = γw<br />
⋅ d<br />
(4)<br />
5. Dimensionerende tryk bestemmes<br />
6. Jordtryk på spunsvæggens forside beregnes<br />
85
Det antages, at der ikke forekommer vandtryk på spunsvæggens<br />
forside, da spunsvæggen rammes ned i lerlaget. Lerlaget<br />
er impermeabelt, hvorfor der samtidig ses bort fra strømning<br />
omkring spunsvæggens fodpunkt.<br />
7. Spunsvæggens dybde under flydecharnier beregnes<br />
8. Ankerkraften A og højden fra byggegrubens bund h 2 beregnes<br />
9. Højden h 3 kontrolleres<br />
Denne gennemregning foretages to gange, hvorefter det ved<br />
hjælp af interpolation er muligt at bestemme h 3 samt flydemomentet.<br />
Flydemomentet er det dimensionsgivende moment,<br />
selvom momentet omkring forankringen M a er større.<br />
Dette skyldes, at det ikke ændrer størrelse eller angrebspunkt<br />
for jordtrykket.<br />
Værdien for h 3 , der er fundet ved interpolation, benyttes til at<br />
bestemme den tilhørende ankerkraft A og dybden af spunsvæggens<br />
fodpunkt under byggegrubens overflade h 2 .<br />
De vandmættede jordlag skal reduceres for vandets rumvægt<br />
γ w , der er 10 kN/m3, da kornene påføres en opdrift i stillestående<br />
vand.<br />
For både ler- og gytjelaget regnes spunsvæggen som fuldstændig<br />
glat væg, hvorimod den for sandlaget regnes som<br />
fuldstændig ru væg.<br />
Rammedybde<br />
Følgende resultater er fremkommet ved beregning af spunsvæggen:<br />
• Rammedybde h 2 = 1,82 m<br />
• Dimensionsgivende modstandsmoment W = 1.596 cm 3 /m<br />
Ud fra modstandsmomentet W og rammedybden bund h 2 kan<br />
et passende profil bestemmes. Dette kan for eksempel være<br />
et U- eller Z-profil fra leverandøren Arcelor RPS [Arcelor RPS,<br />
2005].<br />
86
14. Grundvandssænkning<br />
Udformningen af byggegruben inkluderer, at der etableres<br />
sugespidsanlæg, hvorfor dette dimensioneres, da den åbne<br />
strækning af byggegruben skal holdes tør i anlæggelsesfasen. I<br />
takt med anlæggelsen af motorvejen etableres der dræn, som<br />
ligeledes behandles i dette kapitel.<br />
Beregninger ses i Bilag C.<br />
14.1. Midlertidig grundvandssænkning<br />
Sugespidserne anvendes i anlæggelsesperioden af de frie afgravningsskråninger,<br />
hvorefter der etableres dræn til permanent<br />
brug.<br />
Endvidere kontrolleres det, om sugespidsanlægget giver tilstrækkelig<br />
sikkerhed mod indstrømning af vand ved driftsstop<br />
af en enkelt pumpe.<br />
14.1.1. Forudsætninger<br />
Der udarbejdes en opstilling af sugespidsanlægget for jordbundsforholdene<br />
som ved B1. Sandsynligheden, for ændringer<br />
i jordbundsforholdene som ved B1, er høj. Derfor vælges det<br />
også at tage udgangspunkt i en fiktiv boring, som benævnes<br />
B1*. I dette boreprofil er det nederste sandlag 4,4 m i stedet<br />
for 1,1 m som er tilfældet ved jordbundforholdende som ved<br />
B1 (Figur 76).<br />
Det antages, at begge boreprofiler følger terrænkoten i hele<br />
området, mens grundvandsspejlet forbliver i kote –0,1.<br />
87
B1<br />
JOF<br />
B1* JOF<br />
Sand<br />
0,52m<br />
Sand<br />
2,98<br />
Gytje<br />
Gytje<br />
- 0,1<br />
5,1 m<br />
- 0,1<br />
-2,12<br />
Sand<br />
1,1 m<br />
Sand<br />
Ler<br />
11 m<br />
-6,52<br />
Figur 76<br />
De to boreprofiler med grundvandsspejl<br />
i kote -0,1.<br />
Ler<br />
Det vælges at dele byggegruben op i fem områder, hvorved<br />
der etableres fem anlæg på hver side.<br />
Der dimensioneres et sugespidsanlæg for det nordligste område<br />
med inddelinger på 35 m – fra st. 8.725 til st. 8.690 (Figur<br />
77), hvilket er det dybeste område af byggegruben med frie<br />
88
afgravningsskråninger. Der afgrænses fra at regne på de resterende<br />
fire områder i den åbne byggegrube.<br />
Afgravningsskråningerne etableres med en hældning på 0,66<br />
(Figur 78).<br />
Det antages, at byggegruben har vandret bund i det område,<br />
der regnes i. Idet der tages udgangspunkt i st. 8.725, er dybden<br />
af byggegruben i udsnittet 7,3 m - fra terrænkote til bunden<br />
af vejkassen.<br />
Der anvendes to forskellige metoder til dimensionering af sugespidsanlæg<br />
ved B1 og B1*, idet de vandførende sandlag har<br />
forskellig tykkelse, hvorved kun det ene ligger under byggegrubens<br />
bund.<br />
14.2. Grundvandssænkning - B1<br />
Byggegrubens bund ligger i dette tilfælde i et lerlag, og da<br />
vandspejlet inde i byggegruben sænkes, opstår der en trykforskel.<br />
Denne trykforskel kan medføre en løftning, men på grund<br />
af lerlagets impermeabilitet og tyngde forudsættes det, at<br />
løftning ikke forekommer. Det 1,1 m tykke sandlag, der ligger<br />
over lerlaget, er vandførende (Figur 79), hvorudfra grundvandet<br />
strømmer ned i byggegruben. Strømningen i dette sandlag<br />
betragtes som en homogen, lukket strømning, da det ligger<br />
mellem to impermeable lag; ler og gytje. Da grundvandsspejlet<br />
ligger midt i gytjelaget, forekommer der ikke strømninger i<br />
det øverste sandlag.<br />
3 m<br />
2 m<br />
= 0,66<br />
Figur 77<br />
Den del af byggegruben, hvor der<br />
dimensioneres sugespidser og dræn<br />
– det udvalgte område er skraveret.<br />
Figur 78<br />
Afgravningsskråningernes hældning.<br />
Figur 79<br />
Vejkassen ligger i et impermeabelt<br />
lerlag.<br />
89
Fra jordoverfladen til bunden af det nederste sandlag er der<br />
6,72 m. Som følge af at sugespidsanlægget har en maksimal<br />
sugehøjde på 5 m, etableres der et plateau, hvorfra det er<br />
muligt at suge. Plateauerne etableres i kote +0,5, hvorved<br />
sugehøjden bliver 4,12 m (Figur 80).<br />
JOF<br />
Sand<br />
+3,5<br />
+2,98<br />
4,5 m<br />
0,5 m<br />
Gytje<br />
3 m<br />
GVS før sænkning<br />
-0,1<br />
4,12 m<br />
-2,12<br />
4,3 m<br />
GVS efter sænkning<br />
Sand<br />
Ler<br />
-3,22<br />
-3,8<br />
Figur 80<br />
Tværsnit af sugespidsanlægget og<br />
terrænet.<br />
14.2.1. Dimensionering af sugespidsanlæg<br />
Vandføringen i sandlaget bestemmes for, at sugespidsanlægget<br />
kan dimensioneres. Vandføringen er bestemt ved følgende<br />
formel:<br />
n<br />
q=k⋅ ht<br />
⋅ n<br />
q<br />
h<br />
90
k Lagets permeabilitetskoefficient<br />
h t<br />
Ændringen i grundvandsspejlet<br />
n q Antal potentiallinier pr. m (Figur 81)<br />
n h Antal strømlinier pr. m (Figur 81)<br />
Figur 81<br />
Strømnettet i det 1,1 m tykke<br />
sandlag.<br />
Sands permeabilitetskoefficient fastsættes til 10 -5 m/s, idet<br />
sandet er lettere siltet. Ændringen i grundvandsspejlet er 4,2<br />
m, mens antallet af potentiallinier og strømlinier er aflæst på<br />
(Figur 81) til både tre potentiallinier og tre strømlinier pr.<br />
løbende meter.<br />
Vandføringen i sandlaget bestemmes til 1,548 m 3 /time/meter.<br />
En sugespids har en ydeevne på 1 m 3 /time, hvorfor de placeres<br />
med en indbyrdes afstand på ca. 0,65 m.<br />
Et sugespidsanlæg, hvor sugespidserne sidder så tæt, er ikke<br />
økonomisk fordelagtig, hvorfor denne løsning ikke bør anvendes.<br />
Sugespidser placeres normalt med en indbyrdes afstand<br />
på 1-2 meter [Jacobsen, 1977].<br />
Resultaterne er usikre, idet permeabilitetskoefficienten er<br />
meget usikker. Normalt ligger permeabilitetskoefficienten<br />
mellem 10 -2 m/s og 10 -5 m/s [Jacobsen, 1977] og bør fastsættes<br />
ud fra prøver, hvilket ikke var muligt i dette tilfælde. Endvidere<br />
bør der tages højde for, at boreprofilerne ikke med<br />
sikkerhed er repræsentative for projektlokaliteten.<br />
91
14.3. Grundvandssænkning - B1*<br />
I dette tilfælde (Figur 82) vil grundvandet både strømme ind i<br />
byggegruben gennem sandlaget fra siden og bunden. Strømningen<br />
betragtes ligeledes som en homogen, lukket strømning,<br />
da den afgrænses øverst og nederst af impermeable lag.<br />
Grundvandsspejlet ligger igen midt i gytjelaget.<br />
Figur 82<br />
Tværsnittet består af lerlag nederst,<br />
dernæst et sand-, gytje- og<br />
sandlag øverst.<br />
Dybden af byggegruben er, som tidligere nævnt, 7,3 m. Det<br />
vælges ligeledes, at etablere et plateau, som placeres i kote<br />
0, da det hermed undgås, at sugespidserne placeres under<br />
grundvandsspejlet, som ligger i kote -0,1.<br />
Da vandet ønskes sænket til 0,5 m under byggegrubens bund,<br />
skal vandet sænkes 4,4 m. Sugespidsens sugehøjde bliver 4,2<br />
m, idet den placeres i kote -4,3.<br />
Figur 83<br />
Sugepumpe.<br />
Det vælges at kontrollere om et anlæg med 23 sugespidser kan<br />
suge den mængde vand der skal til, for at sænke grundvandet<br />
den ønskede højde. Sugespidserne betragtes som en brøndrække<br />
med en indbyrdes afstand på 1,5 m. Der tilknyttes én<br />
pumpe til 23 sugespidser (Figur 83).<br />
Sugespidserne placeres 0,5 m fra plateauets kant, hvilket giver<br />
en afstand på 4,5 m fra byggegrubens kant (Figur 84). Der<br />
tilkobles én pumpe pr. 23 sugespidser på hver side af byggegruben,<br />
hvorved eventuelle tværliggende ledninger ikke er til<br />
gene for entreprenørerne.<br />
92
JOF<br />
Sand<br />
+3,5<br />
+2,98<br />
4,5 m<br />
0,5 m<br />
Gytje<br />
GVS før sænkning<br />
-0,1<br />
-2,12<br />
Sand<br />
4,2 m<br />
-3,8<br />
GVS efter sænkning<br />
-4,3<br />
Ler<br />
For at bestemme den dimensionerende vandtilstrømning,<br />
skønnes to kontrolpunkter, der vurderes at have den længste<br />
samlet afstand til sugespidsanlægget (Figur 85). Det kontrolpunkt,<br />
hvorfra der suges mindst vand væk, er dimensionsgivende.<br />
Sugningen beregnes derfor i det kontrolpunkt, hvor den<br />
samlede afstand til brøndrækken er størst.<br />
Figur 84<br />
Tværsnit af sugespidsanlægget og<br />
terrænet.<br />
A<br />
Sugespids<br />
B<br />
35 m<br />
Figur 85<br />
4,5 m 28 m 4,5 m<br />
Byggegruben set fra oven med<br />
angivelse af kontrolpunkt A og B.<br />
93
Rækkevidden for hver enkelt sugespids skal være kortere end<br />
afstanden til recipienten. I pågældende tilfælde er recipienten<br />
Limfjorden, som ligger mere end 100 m fra byggegruben,<br />
hvorfor en pumpe med rækkevidden 100 m vælges. Rækkevidden<br />
for et sugespidsanlæg ligger normalt mellem 75-100 m<br />
[Nielsen, 2005].<br />
14.3.1. Dimensionering af sugespidsanlæg<br />
Vandføring pr. sugespids er beregnet ved brug af følgende<br />
formel:<br />
Q=<br />
1<br />
2π k<br />
∆h<br />
⎛<br />
⋅⎜n⋅ln(R)-<br />
∑<br />
⎞<br />
r ⎟<br />
i<br />
⋅<br />
t<br />
⋅T<br />
⎝ n ⎠<br />
(5)<br />
Q<br />
∆h<br />
k t<br />
T<br />
n<br />
R<br />
r i<br />
Vandføring pr. sugespids [m 3 /sek.]<br />
Forskel i trykniveau<br />
Permeabilitetskoefficient – hydraulisk ledningsevne for<br />
sand<br />
Tykkelse af sandlag<br />
Antal af brønde<br />
Sugespidsens rækkevidde<br />
Afstand fra kontrolpunktet til den enkelte sugespids<br />
(Figur 86 og Figur 87)<br />
A<br />
B<br />
35 m<br />
ri<br />
Figur 86<br />
Afstande fra A til de enkelte sugespidser<br />
- angivet med r.<br />
4,5 m 28 m 4,5 m<br />
94
A<br />
ri<br />
B<br />
35 m<br />
Figur 87<br />
4,5 m 28 m 4,5 m<br />
Afstande fra B til de enkelte sugespidser<br />
- angivet med r i .<br />
Belastningen på den enkelte sugespids beregnes. Som tidligere<br />
nævnt er afstandene tilsammen størst ved det kontrolpunkt,<br />
hvor sænkningen af trykniveauet er mindst. Da afstandene til<br />
kontrolpunkt A og B er henholdsvis 600 m og 476 m, anvendes<br />
resultaterne fra kontrolpunkt A.<br />
Trykniveausænkningen på 4,2 m i kontrolpunkt A giver en<br />
vandmængde på 0,133 m 3 pr. time pr. sugespids. Denne vandføring<br />
overstiger ikke de enkelte sugespidsers kapacitet på<br />
maksimalt 1 m3 pr. time [Nielsen, 2005].<br />
Resultaterne er ligeledes usikre ved denne metode, idet permeabilitetskoefficienten<br />
er meget usikker samt der er usikkerhed<br />
omkring, om boreprofilerne er repræsentative for projektlokaliteten.<br />
95
14.3.2. Driftsstop<br />
I tilfælde af driftsstop bør eventuelle konsekvenser tages i<br />
betragtning, da der er risiko for, at byggegruben oversvømmes.<br />
Ved driftsstop af en enkelt pumpe, skal de tilstødende pumper<br />
suge mere vand. Idet rækkevidden af hvert enkelt anlæg er<br />
100 m, vil pumpernes rækkevidder overlappe hinandens areal<br />
(Figur 88). Det vurderes, at det her er muligt at optimere det<br />
samlede sugespidsanlæg, da der forekommer overlapning mellem<br />
de ti anlæg. Der afgrænses dog fra dette i pågældende<br />
projekt.<br />
Figur 88<br />
De 10 sugespidsanlæg – inddelt i<br />
fem områder - hvor rækkevidden<br />
for ét anlæg med 23 sugespidser er<br />
angivet med den skraverede cirkel.<br />
Driftsstop af én pumpe medfører, at den tilstødende pumpe<br />
skal suge 0,265 m 3 pr. sugespids pr. time. Denne beregning er<br />
på den sikre side, da det kun er én pumpe, der er medtaget i<br />
beregningen. I praksis ville samtlige pumper, der overlapper<br />
pumpen med driftsstop, bidrage til den ekstra sugning.<br />
Det vurderes, at det muligvis kun er nødvendigt med ét anlæg,<br />
i stedet for ét på hver side. Der afgrænses dog fra denne<br />
optimering i pågældende projekt.<br />
Det kan hermed konkluderes, at anlæggets kapacitet stadig er<br />
tilstrækkelig ved driftsstop. Det skal hertil tilføjes, at anlæggets<br />
kapacitet ikke udnyttes optimalt, hvorfor det vurderes, at<br />
sugespidserne burde placeres med en større indbyrdes afstand.<br />
Det vurderes generelt, at et sugespidsanlæg ikke er den bedste<br />
løsning i jordbundsforhold som ved B1 og B1*. Dette skyldes<br />
dels, at sugespidserne placeres for tæt og dels, at sandsynligheden<br />
for, at jordforholdene afviger fra B1*, er høj.<br />
96
14.4. Permanent grundvandssænkning<br />
Efter etablering af byggegruben, placeres der dræn til permanent<br />
grundvandssænkning, hvilket foretages under forudsætning<br />
af, at jordbundsforholdene ved de afgravede skråninger<br />
er som jordbundsforholdene ved B1*.<br />
Drænene kan med fordel anlægges så tidligt i projektfasen<br />
som muligt, idet de er billigere at drive end sugespidserne.<br />
Når drænene er etableret, fjernes sugespidserne.<br />
Det vælges at etablere dræn i bunden af byggegruben i hver<br />
side, i midterrabatten samt på det allerede etablerede plateau.<br />
Hermed føres vandet bort på et tidligt tidspunkt, hvilket<br />
altid er hensigtsmæssigt.<br />
Drænene graves ned i drængrøfter i begge sider af byggegruben<br />
- henholdsvis under det areal, der er afsat til rabat, under<br />
midterrabatten (Figur 89) og på plateauet.<br />
Drænet i hver side af byggegruben skal aftage vand fra sandet<br />
samt nedbør på motorvejen, mens drænet i midterrabatten<br />
skal lede nedbør væk. Endvidere skal drænet på plateauet<br />
aftage det vand, der løber ud af det øverste sandlag, det der<br />
siver ud fra gytjelaget, samt nedbør fra oplandet (Figur 90).<br />
Figur 89<br />
Tværsnit for motorvejen.<br />
97
Sand<br />
Gytje<br />
Dræn<br />
Midterrabat<br />
Dræn<br />
Vejkasse<br />
Motorvej<br />
Sand<br />
Dræn<br />
Ler<br />
Figur 90<br />
Højre side af motorvejen, hvor der<br />
er etableret dræn i midterrabat,<br />
rabat samt på plateau.<br />
Drænene i midterrabatten lægges højt, da det er vigtigt at<br />
lede vandet væk, inden det siver ned i vejkassen, hvor det kan<br />
nedsætte befæstelsens bæreevne.<br />
Drænene i bunden af byggegruben lægges 1 m under vejkoten<br />
ude i rabatten, idet opdrift på vejkassen samt forringelse af<br />
styrke ønskes undgået.<br />
På plateauet graves drænene ligeledes ned, men kun 20 cm<br />
under koten for plateauet, da vandet ønskes ledt væk, så hurtigt<br />
som muligt. Det er valgt at anvende Ø140 topslidsrør i<br />
bunden af byggegruben og på plateauet.<br />
Drænene dækkes efterfølgende til; øverst med et lag filtermateriale<br />
og derefter et lag groft sand. Dette virker som et<br />
filter, der forhindrer den naturlige sandaflejring i at sive ind i<br />
drænet. [Harremoës, Jacobsen & Ovesen, 2003a]<br />
Vandet i alle drænrør ledes væk ved hjælp af gravitation, idet<br />
motorvejen har en hældning på mindst 5 ‰. Vandet pumpes<br />
derefter ud i recipienten - Limfjorden.<br />
Hermed er byggegruben sikret mod grundvand både under<br />
udførelse og efter færdiggørelse af byggegruben.<br />
98
15. Stabilitet<br />
Ved etablering af frie afgravningsskråninger, er det risiko for,<br />
at der kan forekomme brud i jorden. I dette kapitel undersøges<br />
det derfor, om der er stabilitetsproblemer i st. 8.700<br />
(Figur 91), hvilket er i området, hvor der er frie afgravningsskråninger.<br />
Kystlinien<br />
Spunsvægge<br />
Spunsvægge<br />
800 m<br />
Dige<br />
Afgravede<br />
skråninger<br />
Nørholmsvej<br />
st. 8.725<br />
st. 8.700<br />
Figur 91<br />
I byggegrubens st. 8.700 undersøges<br />
stabilitet.<br />
99
Stabilitetsproblemer opstår, hvis jorden udvikler sig fra hviletrykstilstanden,<br />
som følge af en kraftpåvirkning. Et sådant<br />
problem foreligger, når der er fare for, at jordmasser kan blive<br />
ført bort. Der er risiko for skred på alle lokaliteter, hvor<br />
jordoverfladen ikke er vandret. I st. 8.725 er der frie afgravningsskråninger,<br />
hvorfor dette problem er aktuelt. Den vigtigste<br />
af kræfterne, der kan fremkalde et skred, er tyngdekraften.<br />
Som følge af tyngdekraften opstår der forskydningskræfter<br />
i jordmassen, og en bevægelse af jorden vil finde sted.<br />
Dette sker, hvis forskydningsmodstanden i jordmassen ikke er<br />
større end de opståede forskydningskræfter.<br />
Kapitlet er skrevet på baggrund af [Harremoës, Jacobsen &<br />
Ovesen, 2003b], hvis ikke andet er angivet.<br />
Beregningerne ses i Bilag D.<br />
15.1. Forudsætninger<br />
Det forudsættes at den frie afgravningsskråning kun består af<br />
sand, hvorfor der ud fra sands egenskaber undersøges om der<br />
er stabilitetsproblemer på lokaliteten. Det antages, at grundvandsspejlet<br />
ikke skærer brudlinien, hvorfor der ses bort fra<br />
vandtrykket.<br />
Stabilitetsberegningerne tager udgangspunkt i ekstremmetoden,<br />
hvor liniebruddet skal være kinematisk mulig. Desuden<br />
skal det cirkulære brud i sand tilnærmes en logaritmisk spiral<br />
(Figur 92). Hvorimod liniebruddet i ler har en cirkulær brudfiguren.<br />
100
O<br />
7,3 m<br />
Figur 92<br />
4,3 m<br />
Brudfigur for et tilfældigt valgt<br />
omdrejningspunkt O.<br />
Den logaritmiske spiral har den karakteristiske egenskab, at<br />
stigningsvinklen er lig jordens friktionsvinkel. Det vil sige, at<br />
den logaritmiske spirals radius, i ethvert punkt, danner vinklen<br />
φ med den tilsvarende normal (Figur 93).<br />
Md<br />
O<br />
Ms<br />
7,3 m<br />
ϕ<br />
σ<br />
τ = σ tan ϕ<br />
4,9 m<br />
F<br />
Figur 93<br />
Logaritmisk spiral anvendt som<br />
brudlinie, hvor stigningsvinklen er<br />
lig φ, drivende moment er M d og<br />
stabiliserende moment er M s .<br />
101
Det forudsættes endvidere, at brudfiguren går gennem skråningens<br />
fodpunkt F.<br />
Stabilitetsberegninger er foretaget ved hjælp af beregningsgennemgangen<br />
for ekstremmetoden:<br />
1. Brudfiguren optegnes med drivende moment M d og stabiliserende<br />
moment M s (Figur 93).<br />
2. Egenvægtens moment om spiralens pol O findes, idet<br />
jordmassernes vægt og tyngdepunktsafstand bestemmes.<br />
3. Stabilitetsforholdet mellem det stabiliserende moment<br />
M s og det drivende moment M d bestemmes, hvor det<br />
skal gælde at:<br />
Ms<br />
f = ≥ 1<br />
M<br />
d<br />
(6)<br />
Denne gennemregning foretages flere gange og mindsteværdien<br />
for f bestemmes, for hvilken følgende skal gælde:<br />
min. f ≥ 1<br />
(7)<br />
Hvis mindsteværdien for f er større end én, er skråningen stabil.<br />
Beliggenheden af spiralen, benævnes den kritiske spiral.<br />
15.2. Minimumsværdi for f<br />
Der er i henhold til ekstremmetoden uendelig mange spiraler<br />
at undersøge for, at minimumsværdien af f kan findes. Her<br />
undersøges der dog kun to spiraler, hvor den frie afgravningsskråning<br />
i det ene tilfælde er stabil, og i det andet tilfælde<br />
ustabil.<br />
De frie afgravningsskråninger har en hældning på 0,66, hvilket<br />
er en stejl hældning. Det er derfor ikke usandsynligt, at de<br />
102
frie afgravningsskråninger er ustabile. For at gøre dem stabile<br />
anbefales det, at anlægge de frie afgravningsskråninger med<br />
en hældning på 0,5 [Anlægsteknikforeningen i Danmark,<br />
2004a]. Dette forudsætter dog, at der etableres drænforanstaltninger<br />
for at forhindre nedbrydning af skråningerne. I st.<br />
8.700 er der etableret et sugespidsanlæg og hældningen er<br />
0,5. Erfaringsmæssigt viser det sig, at afgravningsskråninger er<br />
stabile ved denne hældning [Anlægsteknikforeningen i Danmark,<br />
2004a].<br />
103
16. Konklusion - Geoteknik<br />
På baggrund af den udleverede, orienterende geotekniske undersøgelse<br />
er byggegrubens udformning undersøgt. Spunsvæggene<br />
er dimensioneret for henholdsvis jord- og vandtryk,<br />
hvorudfra der findes frem til en rammedybde, for den ene<br />
station, der er regnet i, på 1,82 m, når der anvendes ét anker.<br />
Der er valgt at ramme spunsvægge på en del af strækningen,<br />
og der anlægges frie afgravningsskråninger på den resterende<br />
del, hvor stabilitet af skråningerne undersøges. Der er fundet<br />
frem til, at de frie afgravningsskåninger er ustabile, hvorfor<br />
det anbefales at ændre hældningen til 0,5 frem for 0,66.<br />
Hvor der rammes spunsvægge er det ikke nødvendigt at foretage<br />
grundvandssænkning, da spunsvæggene rammes ned i et<br />
lerlag. Det antages, at lerlagets tyngde er større end vandets<br />
opdrift, hvorfor der desuden er set bort fra løftning. Ved de<br />
frie afgravningsskråninger er det nødvendigt at foretage<br />
grundvandssænkning, hvorfor det vælges at dimensionere sugespidsanlæg.<br />
Det kan efterfølgende konkluderes, at den valgte<br />
opstilling af sugespidsanlæg ikke er hensigtsmæssig af økonomiske<br />
årsager.<br />
Hvor spunsvæggene er nedrammet pumpes vandet ud, og efterfølgende<br />
etableres der tunnel. På den resterende del af<br />
strækningen har sugespidserne suget vandet op, hvorfor det<br />
efterfølgende er muligt at etablere dræn til permanent grundvandssænkning.<br />
Den undersøgte udformning af byggegruben er ikke den mest<br />
hensigtsmæssige, idet den udelukkende tager hensyn til udgravning<br />
og tørlægning af byggegruben. Inddrages en væsentlig<br />
parameter, nemlig økonomien, medfører det sandsynligvis<br />
en ændring af udformningen, idet materialernes prisvariation<br />
er stor.<br />
105
ANLÆGSTEKNIK
17. Indledning - Anlægsteknik<br />
Denne del af rapporten, som omhandler anlægsteknik, er<br />
skrevet ud fra en underentreprenørs synsvinkel, som har fået<br />
opgaven at etablere byggegruben ved Nørholmsvej.<br />
Delen, Anlægsteknik, omhandler strækningen fra Nørholmsvej<br />
(st. 8.550) til kysten i <strong>Aalborg</strong> Vestby (st. 9.350). Der ses ikke<br />
på ramperne, men udelukkende byggegruben (Figur 94).<br />
Limfjorden<br />
I de følgende kapitler indrettes en arbejdsplads for byggegruben<br />
samt udarbejdes en tilbudskalkulation for arbejder i forbindelse<br />
med anlæggelse af byggegruben. Tilbudskalkulationen<br />
baseres på byggepladsindretningen, ramningen af spunsvægge,<br />
etablering af jordankre, sugespidser og jordarbejde.<br />
Ved kalkulationen af tilbuddet tages der udgangspunkt i [V&S<br />
Byggedata A/S, 2005]. Der opstilles endvidere tids- og ressourceplaner<br />
for udførelse af arbejdet i form af et stavdiagram<br />
med planer for bemanding, forbrug og materiel.<br />
800 m<br />
Byggegrube<br />
Det forudsættes, at udførelsesfasen forløber over en periode<br />
på ca. et halvt år. Det drejer sig om månederne fra marts til<br />
august. Derfor etableres byggegruben i det tidlige forår, mens<br />
vejarealerne etableres sidst på sommeren, hvilket er mest<br />
hensigtsmæssigt. Der afgrænses fra arbejder, der vedrører<br />
nedtagning, da der udelukkende ses på anlæggelse af byggegruben.<br />
Figur 94<br />
Byggegrube, der afgrænses til.<br />
Der udarbejdes dele af tilsynsplanen for sikkerheden i byggegruben.<br />
Dette omfatter tidsplanlægning, indretning af byggepladsen,<br />
herunder optimering af placering af byggepladsens<br />
funktioner.<br />
107
18. Byggepladsindretning<br />
Ved alle anlægsarbejder er det nødvendigt at indrette byggepladsen<br />
fordelagtigt i forhold til sundheds- og sikkerhedsforholdene.<br />
Dette gøres for arbejder og transporter, som skal<br />
udføres med mindst muligt ressourceforbrug. Endvidere skal<br />
afstandene optimeres, således der er mindst mulig spildtid.<br />
Eksempelvis skal materialer til byggeriet opbevares nær det<br />
sted, hvor de skal anvendes, og afstanden fra byggeriet til<br />
skurbyen skal være mindst mulig – også af hensyn til pauser og<br />
toiletbesøg. Det er vigtigt, specielt ved pladsmangel, at indretningen<br />
af pladsen er gennemarbejdet, så arealet udnyttes<br />
optimalt. I tilfælde af, at der er rigeligt plads til byggepladsen,<br />
er det i stedet nødvendigt at optimere afstandene, da<br />
større afstande betyder, at arbejdet tager længere tid.<br />
Som supplement til teksten i dette kapitel henvises til (Tegning<br />
14).<br />
Ved et anlægsprojekt af denne type, der omfatter anlæggelse<br />
af en ny motorvej, betragtes hele strækningen som byggeplads.<br />
I udførelsesperioden indrettes skurby og parkeringsforhold,<br />
for både ansatte og maskinel, et fordelagtigt sted på<br />
byggepladsen. Det er endvidere nødvendigt med et areal til<br />
midlertidig opbevaring af spunsjernene, da disse skal være til<br />
rådighed for rambukkene. Der afsættes også et areal til afgravet<br />
jord.<br />
Det forventes, at alle øvrige materialer leveres løbende.<br />
Som nævnt i indledningen fokuseres der på byggegruben fra<br />
Nørholmsvej til kysten, hvilket er en strækning på 800 m. Det<br />
vælges, at indrette en byggeplads for byggegruben, hvorved<br />
det blandt andet er vigtigt at fastlægge, hvor på strækningen<br />
109
skurby og parkeringsforhold placeres. De skal placeres tæt på<br />
de lokaliteter, hvor mandskabet skal arbejde. Der er ingen<br />
bindinger i området, der begrænser placeringen af pladsen,<br />
hvorfor den placeres op ad Nørholmsvej, hvilket minimerer<br />
udgifter til interimsveje. Placeringen skyldes endvidere, at<br />
der udelukkende etableres adgang til byggegruben i denne<br />
ende.<br />
Indhegning<br />
Figur 95<br />
Hegn med pigtråd øverst.<br />
Byggepladsen ligger forholdsvis afsides, men da den er forholdsvis<br />
stor, og der skal opbevares en del dyre maskiner samt<br />
materialer, vælges det at indhegne dele af pladsen. Hvis byggepladsen<br />
ikke indhegnes, vil der være risiko for tyveri og<br />
hærværk. Indhegningen begrundes endvidere med, at det er<br />
vigtigt at holde uve<strong>dk</strong>ommende på afstand, da bygherren er<br />
ansvarlig for sikkerheden. Derfor vælges det at indhegne den<br />
del af byggepladsen, hvor skurbyen er beliggende, og hvor<br />
arbejdsmateriellet parkeres efter endt arbejdsdag. Endvidere<br />
aflåses alle skurvogne og containere.<br />
Det vælges at opstille et trådhegn med en højde på 1,8 m med<br />
to rækker pigtråd øverst (Figur 95), hvorfor højden er 2 m<br />
Ved in<strong>dk</strong>ørslen til byggepladsen opstilles skilte med hjelmpåbud<br />
samt andre eventuelle restriktioner (Figur 96).<br />
Kørearealer<br />
Figur 96<br />
Eksempel på skilt med påbud.<br />
Byggepladsens kørearealer dækker både over vejene til og fra<br />
pladsen, herunder den indhegnede del af pladsen.<br />
Af eksisterende veje benyttes Nørholmsvej som adgangsvej,<br />
hvorfor det ikke er nødvendigt at anlægge interimsveje. Herfra<br />
etableres en in<strong>dk</strong>ørsel til byggepladsen. Derudover lægges<br />
der køreplader ud på midten af det areal, hvor byggegruben<br />
udgraves. Disse køreplader benyttes af lastbilerne til udlægning<br />
af spunsjernene. Det forventes efterfølgende, at rambuk-<br />
110
kene bliver placeret direkte på jorden, hvorfor kørepladerne<br />
fjernes umiddelbart efter spunsjernene er lagt ud.<br />
Selve byggepladsen etableres i tilstrækkeligt bæredygtigt materiale,<br />
da den udsættes for tung trafik i en længere periode.<br />
Det vælges at anvende 250 mm stabilgrus og 150 mm bundsikring<br />
(Figur 97) [Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2003].<br />
250 mm<br />
150 mm<br />
SG<br />
BS<br />
Figur 97<br />
Opbygning af byggepladsens kørearealer.<br />
Grundet byggepladsens størrelse, er det ikke nødvendigt at<br />
etablere vendeplads, da der er plads til at foretage vendinger<br />
på selve pladsen.<br />
Ved anlæggelse af nye veje, er det vigtigt at tage hensyn til<br />
afvanding af vejarealerne, hvorfor de etableres med en sidehældning<br />
på 1:20 samt i et lidt højere niveau end de omkringliggende<br />
arealer.<br />
Det anses ikke for værende nødvendigt at etablere midlertidig<br />
lysregulering, hvor byggepladsen tilsluttes Nørholmsvej, da<br />
der på Nørholmsvej er relativt lidt, og arbejdsmaskinerne kun<br />
benytter den som adgangsvej.<br />
Elforsyning<br />
Der skal ved indretningen tages hensyn til hvor meget strøm,<br />
der skal bruges på byggepladsen, og hvor tilkobling til det eksisterende<br />
net kan etableres. I nærværende tilfælde skal<br />
skurbyen forsynes med strøm til belysning, radiatorer mv. Der<br />
trækkes derfor et elkabel fra Nørholmsvej til en hovedtavle i<br />
skurbyen, hvilket gøres under forudsætning af, at der ligger et<br />
kabel i Nørholmsvej med tilstrækkelig kapacitet. Belastningerne<br />
fra det elektriske udstyr på byggepladsen ligger i Gruppe<br />
3 [Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2004a].<br />
Effektbehov:<br />
Fakta-box<br />
• Gruppe 1: Armaturer for belysning<br />
apparater for varme<br />
• Gruppe 2: Mindre motorer op til<br />
5 kW<br />
• Gruppe 3: Større motorer (kraner,<br />
kompressor og blandeanlæg)<br />
[Anlægsteknikforeningen i Danmark,<br />
2004a]<br />
Endvidere skal sugespidsanlægget forsynes med strøm, hvorfor<br />
der trækkes et kabel langs byggegruben i begge sider. Hvis<br />
111
den nuværende kapacitet i det eksisterende net ikke er tilstrækkelig,<br />
eller at der sker strømsvigt, opsættes en generator.<br />
Byggepladsbelysning<br />
På byggepladser, hvor belysning er nødvendigt, opstilles lysmaster.<br />
Det besluttes at anbringe lysmaster hele vejen langs<br />
byggegruben samt på den indhegnede del af byggepladsen.<br />
Dette gøres, idet arbejdet starter i marts, hvor der er mørkt<br />
først og sidst på arbejdsdagen. I sommermånederne forventes<br />
det ikke at være nødvendigt med belysning, men masterne<br />
fjernes ikke, da det forventes at blive nødvendigt med belysning<br />
igen sidst i anlægsperioden.<br />
Skurbyen<br />
Skurene skal placeres hensigtsmæssigt i forhold til arbejdsområder,<br />
parkering og adgangsveje. Det skal være muligt at gå<br />
fra parkeringspladsen til skurbyen uden at bruge hjelm, og der<br />
skal desuden anlægges gangstier, så det er muligt at bruge<br />
almindeligt fodtøj. Dette gælder også for færden mellem vognene.<br />
I forhandlingerne mellem hovedentreprenør og underentreprenør<br />
fastlægges det blandet andet hvem, der står for opstilling<br />
af skurvogne. I dette tilfælde skal underentreprenørerne<br />
selv sørge for skurvogne til sit mandskab. Der gøres dog plads<br />
til at andre underentreprenører kan opstille deres skure i skurbyen<br />
(Figur 98).<br />
Figur 98<br />
Eksempel på skurby.<br />
Det antages, at der maksimalt er 30 mand på arbejdspladsen<br />
ad gangen, hvorfor det vælges at opsætte to 15 personers<br />
mandskabsvogne.<br />
Foruden mandskabsvogne opsættes en 30 personers sanitetsvogn<br />
med bade- og toiletfaciliteter samt en formandsvogn i<br />
form af en kontorcontainer, som også antages at kunne fungere<br />
som mødelokale. Installation af afløb, i form af midlertidige<br />
112
kloakker, tilkobles samtlige vogne. Kloakkerne tilkobles det<br />
eksisterende. Det antages, at de nærtliggende rør har kapacitet<br />
til de ekstra tilkoblinger.<br />
Desuden antages det, at det ikke er nødvendigt med beboelsesvogne.<br />
De arbejdere, der eventuelt skal in<strong>dk</strong>varteres, henvises<br />
til den nærtliggende campingplads og vandrehjem.<br />
Det vælges at opstille én container til redskaber, da behovet<br />
vurderes at være begrænset, idet det meste af arbejdet udføres<br />
med stort maskinel.<br />
Det findes nødvendigt at etablere separate toiletter nede i<br />
byggegruben, idet byggepladsen er 800 m lang. Det ikke er<br />
muligt, at placere toiletterne ovenfor byggegruben grundet<br />
adgangsbesvær, og at afstanden fra et arbejdssted til et toilet<br />
højst må være 200 m. [Anlægsteknikforeningen i Danmark,<br />
2004a]. Der opstilles toiletter henholdsvis 300 m og 500 m<br />
nord for skurbyen. Hermed overholdes kravene om en maksimal<br />
afstand fra arbejdssted på 200 m. Toiletterne har egen<br />
opsamling, idet det er uhensigtsmæssigt at etablere afløb nede<br />
i byggegruben. Endvidere er det en fordel, at toiletterne er<br />
transportable, idet der arbejdes på de steder, toiletterne er<br />
placeret. Toiletterne har målene 1,5 m x 1,5 m.<br />
Vandforsyning<br />
Ved alle anlægs- og byggeprojekter er det nødvendigt at have<br />
adgang til vandforsyning og kloakledninger. Der skal bruges<br />
vand i skurbyen til toiletter samt til rengøring af materialer<br />
m.m. Der etableres derfor en tilslutning til et nærliggende<br />
offentligt ledningssystem, hvilket gøres under antagelse af, at<br />
der er et nærtliggende system med kapacitet til den ekstra<br />
vandføring. Tilslutningen til de fire skure udføres efter gældende<br />
regler med hensyn til målerbrønd med vandmåler osv.<br />
Der etableres ikke vandforsyning til nedspuling af sugespidserne,<br />
idet det antages, at disse forsynes med vand fra tankvogn.<br />
113
Parkeringsplads<br />
På byggepladsen etableres en parkeringsplads for arbejdende<br />
og besøgende til pladsen. Der etableres i alt 30 parkeringspladser<br />
ved siden af skurbyen, hvilket gør adgangen let. Parkeringspladsen<br />
befæstes på anden vis end resten af byggepladsen,<br />
grundet økonomiske årsager, med 25 cm stabilgrus<br />
[Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2004a].<br />
Lagerpladser og arbejdssteder<br />
Spunsjernene udlægges ved levering langs begge sider af byggegruben,<br />
der efterfølgende udgraves. Herved ligger spunsjernene<br />
tæt på rambukkene på hele strækningen, hvilket fremskynder<br />
processen.<br />
Jorddepot<br />
Ved de fleste større anlægsbyggerier afgraves en større<br />
mængde jord. Idet byggegruben er 800 m lang, og da vejen<br />
skal føres under terræn, bliver jordarbejdet omfattende. Det<br />
er derfor vigtigt at tage hensyn til opbevaring af jorden under<br />
planlægningen af byggepladsen. I dette tilfælde er der reserveret<br />
et areal på 200 m x 250 m til jorddepot, og det placeres<br />
umiddelbart vest for byggegruben, hvorved transporttiden er<br />
kort.<br />
Jorddepotet opdeles i tre afdelinger; genbrugssand, muldjord<br />
og affaldsjord. Genbrugssandet anvendes til opfyldning omkring<br />
tunnelelementerne, muldjorden antages solgt til en<br />
landmand og affaldsjorden køres til tip sideløbende med afgravningen.<br />
Affaldscontainere<br />
Figur 99<br />
Eksempel på affaldscontainer til<br />
opstilling på pladsen.<br />
Der opstilles to affaldscontainere ud mod Nørholmsvej, hvilket<br />
vurderes at være tilstrækkeligt. Containerne har målene 2 m x<br />
3 m (Figur 99).<br />
114
19. Tids- og ressourceforbrug<br />
I dette kapitel bestemmes tids- og ressourceforbruget for følgende<br />
arbejder indenfor anlæggelsen af byggegruben:<br />
• Indretning af byggeplads<br />
• Ramning af spunsvægge<br />
• Etablering af jordankre<br />
• Etablering af sugespidser<br />
• Jordarbejdet<br />
For hver aktivitet udregnes en mængde materiale, der skal<br />
benyttes i forbindelse med arbejdet. Til mængderne udregnes<br />
et tidsforbrug for udførelsen af den enkelte aktivitet, og om<br />
det ved brug af flere maskiner og større bemanding vil kunne<br />
gøres mere hensigtsmæssigt i forhold til økonomi og tid.<br />
19.1. Indretning af byggeplads<br />
Under indretningen af byggepladsen medtages opsætning af<br />
hegn samt opstilling af skurby.<br />
19.1.1. Ressourceforbrug<br />
Der skal i alt bruges 258 m hegn (Tegning 14). I skurbyen opstilles<br />
to mandskabsvogne, en kontorvogn, en sanitetsvogn og<br />
en værktøjscontainer (Kapitel 18), hvilket i alt giver fem skurenheder.<br />
19.1.2. Tidsforbrug og bemanding<br />
Til opstilling af hegn skal der bruges én mandtime pr. 3 m. Det<br />
antages, at der er fire mand til opsætning af hegnet, hvilket<br />
115
etyder, at det tager 21,5 timer at sætte hegnet op svarende<br />
til tre arbejdsdage.<br />
Til opsætning af skurby bruges to mandtimer pr. skurenhed<br />
inklusiv tilslutninger. Det antages, at der er to mand beskæftiget,<br />
hvilket betyder, at det tager fem timer at opsætte<br />
skurbyen.<br />
19.2. Ramning af spunsvægge<br />
I dette afsnit bestemmes hvor meget spunsjern, der skal rammes<br />
for at etablere byggegruben. Ud fra mængden bestemmes<br />
det hvor mange rambukke (Figur 100), der skal benyttes til<br />
arbejdet.<br />
19.2.1. Forudsætninger<br />
I Kapitel 13 er det beskrevet, at der rammes spunsvægge på<br />
625 m af den 800 m lange byggegrube. Desuden rammes der<br />
spunsjern i den fulde bredde i enden ud mod fjorden. Det antages,<br />
at spunsjernene i gennemsnit rammes 12 m ned.<br />
Figur 100<br />
Rambuk [Jørgensen, 2005].<br />
Endvidere antages det, at jorden, der rammes i, er en let<br />
jord, hvorfor der kan rammes 19 – 25 m 2 /time [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2003]. Det vælges derfor at benytte en<br />
værdi på 22 m 2 /time. Alle spunsjernene er midlertidige, og<br />
leveres i passende længder.<br />
Ved ramning af spunsvægge påregnes tid til opstilling af rambuk.<br />
Der tages udgangspunkt i en stor rambuk, som det tager<br />
to mand fire timer at opstille. [Anlægsteknikforeningen i<br />
Danmark, 2003]<br />
Det antages, at ramningen kan påbegyndes flere steder i byggegruben<br />
samtidigt, så flere rambukke arbejder på samme tid.<br />
116
19.2.2. Ressource forbrug<br />
Størrelsen af byggegruben medfører, at der skal rammes<br />
15.354 m 2 (Bilag E).<br />
19.2.3. Tidsforbrug<br />
Ved udregning af tidsforbruget for ramningen (Bilag E) tages<br />
der både hensyn til den tid, det tager at opstille rambukkene,<br />
og selve rammetiden. For at bestemme antallet af personer,<br />
der er nødvendigt for at ramme spunsvæggene, beregnes tidsforbruget<br />
for ramning af de 15.354 m 2 .<br />
Tidsforbruget, når der benyttes to rambukke, er beregnet til<br />
349,0 timer, hvilket giver en totaltid på 390,8 timer, når der<br />
regnes med et tillæg til driftstiden på 12 %. Med en arbejdsdag<br />
på 7,4 timer tager arbejdet 52,8 dage. Dette ønskes reduceret,<br />
hvorfor det vælges at regne antallet af arbejdsdage,<br />
hvis der i stedet benyttes tre rambukke. Dette betyder, at<br />
arbejdstiden reduceres til 35,2 dage. For at optimere ressourceforbruget<br />
mest muligt, er tidsforbruget ved brug af fire<br />
rambukke udregnet til 26,4 dage. For at vurdere hvilken løsning,<br />
der skal vælges, ses der på bemandingen ved henholdsvis<br />
to, tre og fire rambukke.<br />
19.2.4. Bemanding<br />
Udføres arbejdet med to rambukke, beskæftiges seks mand i<br />
53 dage. Vælges det at benytte tre rambukke, forøges antallet<br />
til ni mand, der beskæftiges i 36 dage, og ved fire rambukke<br />
beskæftiges 12 mand i 26 dage.<br />
Det besluttes at benytte fire rambukke, selv om den samlede<br />
arbejdstid ikke reduceres betydeligt. Valget træffes derfor på<br />
baggrund af, at arbejdet skal udføres indenfor en rimelig tid.<br />
Dette betyder, at der er 12 mand beskæftiget i.<br />
117
Wright’s formel<br />
Ved udregningen af tidsforbruget er der ikke taget hensyn til,<br />
at ramningen kan foretages på kortere tid i takt med at arbejdet<br />
bliver rutine. Det kan der tages hensyn til ved brug af<br />
Wright’s formel:<br />
t T x −<br />
k<br />
x<br />
=<br />
1<br />
⋅ (8)<br />
t x<br />
T 1<br />
tid i gennemsnit pr. enhed, når det er udført x enheder<br />
[timer]<br />
teoretisk værdi for styktiden for udførelse af første enhed<br />
[timer]<br />
k gentagelsesfaktor [-]<br />
Den teoretiske værdi for styktiden forudsættes at være den<br />
angivne værdi for rammetiden på 22 m 2 /time [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2003], når rammedybden sættes til en<br />
gennemsnitsværdi på 12 m, og bredden af spunsjernene er 0,6<br />
m. Gentagelsesfaktoren sættes til 10 %, da det antages, at<br />
arbejderne i forvejen er godt bekendte med arbejdet, hvorved<br />
der kun er tale om in<strong>dk</strong>øring. Generelt ligger denne faktor<br />
maksimalt på 40 %, hvilket er, når der er tale om oplæring ved<br />
helt nyt arbejde [Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2003].<br />
Med disse værdier fås en rammetid for det første spunsjern på<br />
0,33 timer og 0,16 timer for spunsjern nummer 1.000.<br />
På baggrund af dette kan det konkluderes, at gentagelsesfaktoren<br />
har betydelig effekt på arbejdet. Tages der hensyn til<br />
dette, skal rammetiden for alle spunsjern lægges sammen til<br />
en totaltid, hvorfor der afgrænses fra gentagelseseffekten i<br />
beregningerne. Formlen kan desuden benyttes til alle arbejder,<br />
hvor der foretages gentagelser.<br />
118
19.3. Etablering af jordankre<br />
I Kapitel 13 blev det bestemt, at det er nødvendigt at forankre<br />
spunsvæggene. Forankringen foretages med etablering af<br />
jordankre (Figur 101 og Figur 102). Der regnes i dette afsnit på<br />
tids– og ressourceforbruget for processen (Bilag F).<br />
19.3.1. Forudsætninger<br />
Ankrene placeres ikke med samme afstand i hele byggegruben,<br />
da afstanden afhænger af jordtrykket. Der er ikke regnet på,<br />
hvor store afstandene er mellem ankrene, hvorfor det antages,<br />
at der i gennemsnit etableres ét jordanker for hver fem<br />
meter. Jordankre fastgøres ved hjælp af en maskine, som bruger<br />
mellem én og tre timer til at fastgøre ét anker. Det er<br />
valgt at fastsætte tidsforbruget til to timer pr. anker. Til at<br />
betjene én maskine kræves to mand [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2003].<br />
Figur 101<br />
Jordankre [Jørgensen, 2005].<br />
19.3.2. Ressourceforbrug<br />
Da der rammes spunsjern på 1279,6 m af byggegruben, og der<br />
placeres ét anker pr. fem meter, skal der i alt injiceres 256<br />
ankre.<br />
19.3.3. Tidsforbrug<br />
Figur 102<br />
Indboring af jordanker [Jørgensen,<br />
2005].<br />
Ved brug af én maskine er totaltiden for arbejdet 76 dage.<br />
Benyttes der i stedet to maskiner, er totaltiden 39 dage.<br />
19.3.4. Bemanding<br />
Vælges det at bruge én maskine, beskæftiges to mand i 76<br />
dage. Ved brug af to maskiner beskæftiges fire mand i 39 dage.<br />
Det antages, på trods af merpris for maskiner, at benytte to<br />
maskiner, hvilket hænger sammen med, at udførelsen skal ske<br />
i takt med, at der graves ud til byggegruben.<br />
119
19.4. Etablering af sugespidser<br />
I den del af byggegruben, hvor der etableres frie afgravningsskråninger,<br />
opstilles sugespidsanlæg til sikring af, at der ikke<br />
siver grundvand ind i byggegruben. Der regnes derfor på tidsog<br />
ressourceforbrug for opstilling og drift af anlæggene.<br />
19.4.1. Forudsætninger<br />
I Afsnit 14.3.1 blev det beregnet, at der etableres 10 anlæg<br />
bestående af 23 sugespidser og én pumpe. Tiden for etablering<br />
af sugespidsanlæg kan aflæses i Tabel 16.<br />
Antal sugespidser Tidsforbrug Bemanding inkl. maskinfører<br />
Tabel 16<br />
Ydelsesdata for etablering af<br />
sugespidsanlæg. [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2003]<br />
20 sugespidser 2-3 timer 2 mand<br />
40 sugespidser 3-4 timer 2 mand<br />
60 sugespidser 5-6 timer 2 mand<br />
Grundvandssænkning kan medføre negative følgevirkninger i<br />
forhold til eventuelle nabobygninger i form af sætninger. Det<br />
er dog ikke aktuelt i dette projekt, da der ikke er bygninger i<br />
nærheden.<br />
19.4.2. Ressourceforbrug<br />
Der anvendes i alt 10 anlæg, hvilket medfører, at der skal<br />
etableres 230 sugespidser og 10 pumper.<br />
19.4.3. Tidsforbrug og bemanding<br />
For at bestemme tidsforbruget for etableringen af sugespidserne<br />
benyttes Tabel 16. Det antages på baggrund af skemaet,<br />
at det tager 22 timer at etablere sugespidserne, hvilket betyder<br />
tre dage for to mand.<br />
120
19.5. Jordarbejde<br />
Sideløbende med ramningen af spunsvægge og etableringen af<br />
sugespidser udgraves byggegruben, hvilket er en omfattende<br />
arbejde. Det er derfor vigtigt, at organisere forløbet optimalt.<br />
19.5.1. Forudsætninger<br />
Det forudsættes, at byggegruben anlægges med taghældning,<br />
hvorved der udføres hensigtsmæssig afvanding af eventuelt<br />
nedbør. Der afgrænses fra denne taghældning i beregning af<br />
jordarbejdet.<br />
Til udgravningen benyttes gravemaskiner, mens der benyttes<br />
dumpere til at transportere jorden (Figur 103).<br />
Figur 103<br />
Illustration af gravemaskine og<br />
transportvogn.<br />
Dette er bestemt på grundlag af Figur 104.<br />
Ved et vejprojekt af denne størrelse er der meget jordarbejde,<br />
hvilket gør, at store mængder jord køres til tip. Der afgrænses<br />
fra omkostningerne med hensyn til at bortskaffe jorden.<br />
Der tages ikke højde for frostindvirkning på jordarbejdet, da<br />
der arbejdes i sommerhalvåret.<br />
Figur 104<br />
Omkostningskurver for forskellige<br />
materieltyper. [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2004a]<br />
121
Scrapere findes ikke i firmaets maskinpark, de er ikke gode til<br />
arbejde i våd jord, og de er mest anvendelige i de øvre jordlag<br />
[Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2003]. Det besluttes derfor,<br />
at scrapere ikke er optimale til det pågældende jordarbejde.<br />
I stedet anvendes gravemaskiner kombineret med<br />
dumpere, da dette er den bedste løsning.<br />
Der etableres adgangsvej fra byggegruben op til jorddepotet,<br />
således dumperne ikke benytter Nørholmsvej som adgangsvej.<br />
Det forudsættes, at dumperne i gennemsnit kører 400 m med<br />
jorden for at læsse det af. Der ses ikke på den videre transport<br />
af den jord, der ikke genanvendes.<br />
For at bestemme hvilken mængde jord, der skal opgraves og<br />
flyttes, deles byggegruben op i fire mindre dele. Det giver en<br />
mere præcis beregning af jordmængden, end hvis der tages et<br />
gennemsnit af hele byggegrubens tværsnit (Figur 105).<br />
Figur 105<br />
Opdeling af byggegruben til beregning<br />
af jordmængde.<br />
I første zone er tværsnittet som vist på (Figur 106), mens de<br />
øvrige tre zoner i byggegruben har et tværsnit med lodrette<br />
vægge og vandret bund.<br />
Figur 106<br />
Skitse af tværsnittet i zone 1.<br />
Opdelingen antages at være passende, da de resterende beregninger<br />
ikke er mere præcise, end at opdelingen er tilstrækkelig.<br />
122
I beregningerne er det forudsat, at jorden er en blanding af<br />
lermuld og sandblandet ler. [Anlægsteknikforeningen i Danmark,<br />
2003]<br />
Det er valgt at benytte en skovl på 2,5 m 3 . Størrelsen er medbestemmende<br />
for hvilken ladstørrelse, dumperne skal have.<br />
En tommelfingerregel siger, at ladet skal være fem gange<br />
større, hvorfor det vælges at benytte ladvogne med en<br />
ladstørrelse på 13 m 3 . For at sikre at dumperen ikke overskrider<br />
maksimalvægten, undersøges dette. Det vælges ud fra<br />
ovenstående antagelser at benytte en dumper af typen D 250<br />
E, hvilket betyder, at den maksimalt må læsses med 22.680<br />
kg. Det antages, at jorden, der fjernes, i gennemsnit har en<br />
rumvægt på 18 kN/m 3 , hvilket betyder, at dumperen maksimalt<br />
må læsses med 12,6 m 3 . Anvendes en læssefaktor på 0,9<br />
vurderes dumperen at være passende. [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2003]<br />
På baggrund af antagelserne bestemmes ydeevnen for en gravemaskine<br />
samt hvor mange dumpere, det er optimalt at anvende<br />
i forhold til hvor lang tid, det tager at gennemkøre en<br />
cyklus med mindst mulig ventetid. Herunder antages det, at<br />
vinklen som gravemaskinen drejer for at læsse dumperen,<br />
svingningsvinklen, er 150°. Yderligere antages det, at gravedybden<br />
i gennemsnit er 6 m. For dumperne gælder, at de er<br />
udstyret med bagudtømning, hvilket giver et tillæg til aflæsningstiden<br />
og dermed omløbstiden på 0,6 min. Derudover<br />
skal der også medregnes et tillæg for, at dumperen vender på<br />
aflæsningsstedet, hvilken er sat til 0,8 min. Det antages, at<br />
det er muligt for dumperne at køre i ring uden yderligere ventetid,<br />
hvorfor tillægget til koblingstiden sættes til 0,2 min.<br />
Ud fra de ovenstående forudsætninger udregnes en praktisk<br />
ydeevne for både gravemaskiner og dumpere. På baggrund af<br />
disse optimeres det hvor mange dumpere, der skal køre jord<br />
væk fra et antal gravemaskiner.<br />
123
19.5.2. Ydeevne for gravemaskine og<br />
dumpere<br />
For at bestemme ydeevnen anvendes følgende formel:<br />
P<br />
V<br />
A<br />
P = V ⋅A⋅C (9)<br />
Produktion [m 3 /time]<br />
Voluminet, der flyttes pr. time [m 3 /time]<br />
Antal læs pr. time [læs/time]<br />
C Effektivitetsfaktor [-]<br />
Effektivitetsfaktoren C er sammensat af forskellige faktorer,<br />
der tager hensyn til personlige og arbejdsmæssige foranstaltninger.<br />
Af Tabel 17 fremgår det hvilke faktorer, der antages<br />
for arbejdet med gravemaskiner.<br />
Faktorer<br />
Antaget værdi<br />
Personfaktor, k p 0,83<br />
Kvalifikationsfaktor, k f 1,00<br />
Sigtbarhedsfaktor, k s 1,0<br />
Koblingsfaktor, k k 0,9<br />
Tabel 17<br />
Antagne faktorer til beregning af<br />
effektivitetsfaktoren.<br />
Arbejdets artfaktor, k a 0,8<br />
Maskinstopfaktor, k ms 1,0<br />
Læsseeffektivitetsfaktor, k le 0,9<br />
Antagelserne omkring faktorerne betyder, at der regnes med<br />
en effektivitetsfaktor på 0,51.<br />
Ud fra beregningerne i Bilag G er den praktiske ydeevne for<br />
gravemaskinen beregnet til 113,6 m 3 /time, og på baggrund af<br />
denne er den praktiske ydeevne for dumperen beregnet til<br />
57,6 m 3 /time. For at optimere antallet af dumpere pr. gravemaskine<br />
udregnes forholdet mellem gravetiden for gravemaskinen<br />
og omløbstiden for dumperen, hvilket betyder, at der<br />
skal bruges to dumpere pr. gravemaskine.<br />
124
Anlæggelsen af byggegruben skal udføres inden for en rimelig<br />
tidshorisont, hvorfor det antages, at fire gravemaskiner er<br />
passende til at udføre gravearbejdet uden at komme i vejen<br />
for hinanden. Ud fra et tidsmæssigt perspektiv tilpasses antallet<br />
af dumpere til antallet af gravemaskiner.<br />
Det vælges at benytte seks dumpere, hvilket betyder, at der<br />
vil opstå ventetid, men det forudsættes at være mere hensigtsmæssigt<br />
end at benytte færre dumpere, hvilket betyder<br />
længere arbejdsperiode. Det er derfor gravemaskinen, som<br />
tidsforbruget afhænger af, hvorfor den praktiske ydeevne for<br />
gravemaskinen sammenholdes med den mængde jord, der skal<br />
fjernes.<br />
19.5.3. Ressourceforbrug<br />
Beregningerne til bestemmelse af jordmængden, der skal opgraves,<br />
er lavet på baggrund af Figur 105. Ud fra længdeprofilet<br />
for motorvejen (Tegning 2) er gravedybden bestemt, hvorved<br />
jordmængderne efterfølgende kan bestemmes. På baggrund<br />
af dybderne og med hensyntagen til byggegrubens tværsnitsprofil<br />
er den samlede mængde jord, der afgraves, bestemt<br />
til 224.541 m 3 .<br />
19.5.4. Tidsforbrug og bemanding<br />
Tidsforbruget for fire gravemaskiner er beregnet til 75 dage,<br />
når der samtidigt benyttes seks dumpere (Bilag G). Dette betyder,<br />
at der skal være 10 mand til at udføre arbejdet.<br />
I det følgende illustreres det, hvorledes gravemaskiner og<br />
dumpere organiseres.<br />
125
19.5.5. Organisering af gravemaskiner og<br />
dumpere<br />
Det antages, at gravearbejdet igangsættes i den nordlige ende,<br />
når spunsvæggen er etableret for enden samt 100 m langs<br />
siden. Herefter fortsættes ramningen løbende med gravemaskinerne.<br />
Når gravearbejdet igangsættes, etableres der dykpumper<br />
til at tørholde byggegruben indenfor spunsvæggene.<br />
Dykpumperne flyttes løbende efter behov.<br />
Figur 107<br />
Gravemaskine<br />
[Slagelse kloakservice, 2005]<br />
Det vælges at placere to af de fire gravemaskiner (Figur 107) i<br />
den nordlige ende – side om side – med cirka 20 m mellemrum.<br />
De to øvrige gravemaskiner placeres først i den østlige side af<br />
byggegruben, hvorefter de flyttes over i den vestlige side af<br />
byggegruben. Disse to gravemaskiner placeres med en indbyrdes<br />
afstand på 300 m. Alle fire gravemaskiner bevæger sig fra<br />
nord mod syd (Figur 108). Det antages, at alle gravemaskiner<br />
er færdige på samme tid, da de to nordlige maskiner er givet<br />
et mindre areal, idet de skal grave dybere.<br />
De seks dumpere, som skal hente den afgravede jord, har en<br />
cyklus som illustreret på Figur 108.<br />
De fire gravemaskiner starter med at grave 1,5 m af, hvorefter<br />
det er muligt at etablere jordankre i den nordlige ende og<br />
plateauer i den sydlige ende.<br />
Når første etape er overstået, flyttes gravemaskinerne, som<br />
vist tegningen til højre på Figur 108, hvor dumpernes cyklus<br />
igen er angivet.<br />
Når første og anden etape på 1,5 m er overstået, startes der<br />
forfra med opstilling som tegningen til højre på Figur 108.<br />
Denne gang graves cirka 3 m af, mens der på tredje og sidste<br />
etape graves ned i den ønskede dybde.<br />
Hvor de to nordlige gravemaskiners område støder op mod de<br />
to sydlige gravemaskiners område udformes en jævn overgang,<br />
således det er muligt for dumperne at passere.<br />
126
Jorddepot<br />
Jorddepot<br />
800 m<br />
800 m<br />
Jorddepotet deles op i tre afdelinger; én med genanvendelige<br />
jord, der skal benyttes til etablering af dige og genfyldning<br />
omkring tunnelelementerne, én med jord, der skal køre til tip<br />
og én til muld, der forventes solgt til landmænd. Det antages,<br />
at jorden, der køres til tip, afhentes i samme omfang, som<br />
jorden afgraves.<br />
Figur 108<br />
Placering af gravemaskiner på<br />
henholdsvis første og anden etape.<br />
Efter at have regnet på tids- og ressourceforbruget udarbejdes<br />
en tilbudskalkulation for de medtagne arbejdsprocesser.<br />
127
20. Tilbudskalkulation<br />
For de i Kapitel 19 beskrevne aktiviteter udarbejdes i dette<br />
kapitel en tilbudskalkulation, hvilket indebærer opsætning af<br />
byggeplads, ramning af spunsvæg, etablering af jordankre,<br />
etablering og drift af sugespidsanlæg samt jordarbejdet. Denne<br />
kalkulation udmunder i en tilbudsliste.<br />
Beregningerne er udført i Bilag H.<br />
20.1.1. Forudsætninger<br />
Prissætningerne er udarbejdet ud fra [V&S Byggedata A/S,<br />
2005], og alle priserne angives i nettopriser. Henvisningerne i<br />
de firkantede parenteser i dette kapitel refererer til den enkelte<br />
post i prisbøgerne.<br />
Efterfølgende indføres følgende tillæg:<br />
• Sociale ydelser på 35 %<br />
• Risikotillæg på 5 %<br />
• Dækningsbidrag indeholdende administration på 5 %,<br />
finansiering og garantier på 1 % og fortjeneste på 10 %<br />
De sociale ydelser lægges til lønningerne, hvorved der fås en<br />
højere totalpris.<br />
De øvrige ovenstående tillæg medregnes først i tilbudslisten<br />
Priserne skal beregnes for det år hvori i ydelsen leveres, og<br />
her forudsættes det, at det er i år 2005.<br />
Priserne er i det følgende opgivet uden moms.<br />
129
20.1.2. Byggepladsindretning<br />
Der gives i dette afsnit tilbud på indretningen af byggepladsen.<br />
I kalkulationen er følgende poster medtaget:<br />
• Leje og opstilling af hegn<br />
• Kørearealer<br />
• Skurby<br />
• Affaldscontainere<br />
Hegnet, der opstilles, er antaget at være 2 m (Kapitel 18), og<br />
længden af hegnet er 258 m. Det antages, at hegnet skal være<br />
opstillet i 6 måneder, hvorfor der er interpoleret mellem prisen<br />
for henholdsvis 3 måneder og 12 måneder. [Afsnit<br />
01.31,01] Dette giver en pris for leje af hegnet på 11.352 kr.<br />
Der skal i skurbyen opstilles to 15 personers spisevogne og en<br />
30 personers sanitetsvogn. Derudover opstilles en formandsvogn,<br />
der også anvendes som mødelokale. Endvidere opstilles<br />
en værktøjscontainer. Det antages, at alle vognene skal være<br />
opstillet i 6 måneder. Priserne er fundet ved at interpolere<br />
mellem 3 måneder og 12 måneder, hvilket giver en samlet pris<br />
for skurvogne på 47.127 kr. [Afsnit 01.06, 04, 06, 14 og<br />
01.11,04]<br />
Det er antaget (Kapitel 18), at der opstilles to affaldscontainere<br />
ligeledes i 6 måneder. I prisen medregnes tømning hver<br />
14 dage, hvilket i alt giver 15.936,60 kr. [Afsnit 02.71, 01, 02]<br />
20.1.3. Sugespidser<br />
Når tilbud på sugespidsanlæg afgives, tages der højde for både<br />
opstilling og nedtagning af anlægget, samt driften i brugsperioden.<br />
Sugespidsanlæg etableres enten ved nedspuling eller nedboring<br />
af sugespidserne. I Afsnit 14.3.1 er det antaget, at su-<br />
130
gespidserne spules 4-5 m ned. Ved priskalkuleringen tages der<br />
udgangs i priserne for nedspuling til 5 m.<br />
Det antages, at sugespidsanlæggene opstilles i en periode på<br />
to måneder, hvorfor der tillægges en udgift til driften af sugespidserne<br />
i 60 dage.<br />
For opstilling og drift af 230 sugespidser er tilbuddet udregnet<br />
til 234.730 kr. [Afsnit 01.71,01 og 01.71,03]<br />
20.1.4. Ramning af spunsvægge<br />
Ved priskalkulation af rammearbejdet tages der udgangspunkt<br />
i prissætning af ramning for 500 m 2 , og spunsjernet er en type<br />
20 (Kapitel 13) [Arcelor RPS, 2005].<br />
Pris for ramning pr. løbende meter er opgivet til 952 kr., og da<br />
der rammes 1279,5 m á 12 m med 0,6 meters bredde, er den<br />
samlede pris for ramningen 24.352.160 kr. [Afsnit 32.03,02]<br />
Hertil kommer et tillæg for anstilling- og afrigningsudgift. Tillægget<br />
sættes til 15.000 kr., hvorfor den samlede tilbudspris,<br />
inkl. 35 % socialtillæg, er 24.597.969 kr. [Afsnit 32.03,01]<br />
20.1.5. Etablering af jordankre<br />
Der gives tilbud på opsætning af i alt 256 ankre. Det antages,<br />
at ankrene har en længde på 10 m og Ø72.<br />
Pris for opsætning af ét anker inklusiv plader og møtrikker er<br />
opgivet til 4.750 kr., hvilket giver en tilbudspris for opsætning<br />
af 256 ankre på 1.240.012,8 kr., inkl. 35 % socialtillæg [Afsnit<br />
32.10,04]<br />
20.1.6. Jordarbejde<br />
Ved udarbejdelse af tilbud for jordarbejdet regnes der på<br />
baggrund af, at der skal bruges fire gravemaskiner og seks<br />
dumpere. Arbejdet tager i alt 555 timer med en pris på 732<br />
131
kr. for en gravemaskine og 532 kr. for en dumper. Ved prissætningen<br />
er der taget udgangspunkt i, at maskinerne bruges i<br />
37 timer. [Afsnit 02.26,01 og 02.16,02] Dette giver en samlet<br />
pris for jordarbejdet på 3.133.530 kr.<br />
Ovenstående kalkulationer opstilles i Tabel 18, som danner<br />
baggrund for tilbudslisten, der udarbejdes i Afsnit 20.2:<br />
Betegnelse Mængde Enhed Enhedspris Total<br />
Byggepladsindretning<br />
Indretning og afrigning<br />
Drift<br />
1<br />
1<br />
2 % af samlet pris<br />
5 % af samlet pris<br />
584.125 kr.<br />
1.460.312 kr.<br />
Spunsvægge<br />
Levering og ramning 15.354 lbm 1.586 kr. + socialtillæg 24.597.969 kr.<br />
Jordankre<br />
Levering og etablering 256 stk. 4.750 kr. + socialtillæg 1.240.012 kr.<br />
Jordarbejde<br />
Udgravning og fjernelse 224.541 m 3 13,96 kr. 3.133.530 kr.<br />
Sugespidser<br />
Nedspuling og optagning<br />
Drift<br />
230<br />
60<br />
stk.<br />
dage<br />
785 kr.<br />
903 kr.<br />
180.550 kr.<br />
54.180 kr.<br />
Totalsum, ekskl. moms<br />
29.206.241 kr.<br />
Tabel 18<br />
Kalkulationer til brug ved udarbejdelse<br />
af tilbudsliste.<br />
132
20.2. Tilbudsliste<br />
Til totalsummen af de direkte omkostninger til løn, materialer<br />
og materiel lægges et tillæg på 28 %, bestående af følgende:<br />
• Risikotillæg på 5 %, hvilket er 1.460.312 kr.<br />
• Dækningsbidrag indeholdende administration på 5 %,<br />
finansiering og garantier på 1 % og fortjeneste på 10 %<br />
• Indretning af byggeplads på 2 %<br />
• Drift af byggeplads på 5 %<br />
29.206.241 kr. + 28 % giver et totalbeløb på 37.383.988 kr.<br />
Efterfølgende skal dette totalbeløb deles ud på enkeltposterne,<br />
hvor enkeltposten; drift af byggeplads udelades. Hermed<br />
skal de øvrige poster forhøjes yderligere i form af deres enhedspriser.<br />
I Tabel 19 er de nye resultater anført, hvilket er tilbudslisten,<br />
som hovedentreprenøren modtager.<br />
Betegnelse Mængde Enhed Enhedspris Total<br />
Byggepladsindretning<br />
Indretning og afrigning 1 568.175<br />
Spunsvægge<br />
Levering og ramning 15.354 m 2 2.113 kr.<br />
Jordankre<br />
Levering og etablering 256 stk. 6.080 kr.<br />
Jordarbejde<br />
Udgravning og fjernelse 224.541 m 3 18 kr.<br />
Sugespidser<br />
Nedspuling og optagning<br />
Drift<br />
230<br />
60<br />
stk.<br />
dage<br />
1.005 kr.<br />
1.156 kr.<br />
Tilbudssum, ekskl. moms<br />
37.383.988 kr.<br />
Differensen mellem totalsummen (Tabel 18) og tilbudssummen<br />
(Tabel 19) er 8,1 millioner kr. Heraf afsættes 1,46 millioner<br />
kr. til drift af byggeplads. Endvidere afsættes 292.062 kr. til<br />
direktører, 1,46 millioner kr. til risikotillæg henholdsvis administration.<br />
Såfremt der ikke sker ændringer i tids- og ressourceforbrug,<br />
er der således en fortjeneste på 2,92 millioner kr.<br />
Tabel 19<br />
Tilbudsliste til hovedentreprenør.<br />
133
21. Tidsstyring<br />
Ved alle anlægsprojekter er timing og overblik et vigtigt element.<br />
I det følgende udarbejdes et stavdiagram for aktiviteter,<br />
bemanding og materiel på baggrund af de resultater, der<br />
er fremkommet i Afsnit 19.1, 19.2, 19.3, 19.4 og 19.5.<br />
21.1. Aktiviteter<br />
Det er vigtigt at vide hvilke aktiviteter, der er i gang på hvilke<br />
tidspunkter blandt andet af hensyn til overblik over igangværende<br />
aktiviteter, bestilling af materialer og materiel samt<br />
planlægning af byggepladsen. Det er derfor valgt at opstille<br />
aktiviteterne i et stavdiagram (Tabel 20).<br />
21.2. Bemanding<br />
Bemandingsplanen (Tabel 20) er udarbejdet med henblik på at<br />
få et overblik over hvor mange folk, der befinder sig på pladsen<br />
ad gangen. Bemandingsplanen er koblet til stavdiagrammet<br />
for aktiviteter, da disse afgør, hvor mange folk, der påkræves.<br />
Tidsplanen er opdelt i uger, hvilket betyder, at bemandingsplanen<br />
ikke er helt præcis. Den viser hvor mange,<br />
der arbejder på pladsen samlet i hele ugen, og ikke hvor mange<br />
der er de enkelte dage. Det betyder, at det, på planen, ser<br />
ud som om, at rammearbejdet begynder samtidigt med opstilling<br />
af hegn og skure. Dette er dog ikke tilfældet, da rammearbejdet<br />
ikke påbegyndes, før der er opstillet hegn og skure.<br />
135
21.3. Materiel<br />
Materielplanen (Tabel 20) giver et overblik over hvilket materiel,<br />
der skal lejes på hvilke tidspunkter. Endvidere kan den<br />
være med til at give et overblik over, om noget materiel skal<br />
bruges flere steder på samme tid.<br />
136
Stavdiagram<br />
Uge 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27<br />
Opsætning af hegn<br />
Opstilling af skurby<br />
Ramning af spunsvægge<br />
Afgravning og flytning af jord<br />
Etablering af jordankre<br />
Etablering af sugespidsanlæg<br />
Tid<br />
Bemandingsplan<br />
30<br />
28<br />
26<br />
24<br />
22<br />
20<br />
18<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0 Tid<br />
Materielplan<br />
Rambukke 4stk<br />
Gravemaskiner 4stk<br />
Jordankre<br />
Dumpere 6stk<br />
Tid<br />
Tabel 20<br />
Stavdiagram, bemandingsplan samt<br />
materielplan.<br />
137
22. Konklusion - Anlægsteknik<br />
Gennem arbejdet med anlægsteknik, er der fundet frem til, at<br />
etableringen af byggegruben varer 19 uger. Herefter kan vej<br />
og tunnel etableres.<br />
Indretningen af byggepladsen er udarbejdet med henblik på,<br />
at afstandene i mellem de forskellige enheder er acceptabel.<br />
Herved er skurbyen lagt tæt på adgangsvejen; Nørholmsvej,<br />
hvor også parkeringsplads til både arbejdere, besøgende og<br />
materiel er etableret. Endvidere er denne del af byggepladsen<br />
indhegnet. Ydermere er der placeret transportable toiletter i<br />
byggegruben, for at overholde minimumsafstandene mellem<br />
arbejdssted og toilet.<br />
Tids- og ressourceforbruget er beregnet for forskellige arbejder<br />
ved etablering af byggegruben, som efterfølgende er blevet<br />
brugt til tilbudskalkulationen. I tilbudskalkulationen er<br />
følgende tillæg medtaget; sociale ydelser på 35 %, risikotillæg<br />
på 5 % samt dækningsbidrag indeholdende administration på 5<br />
%, finansiering og garantier på 1 % samt fortjeneste på 10 %.<br />
Der er endvidere arbejdet med tidsstyring. I denne forbindelse<br />
er der udarbejdet et stavdiagram med aktiviteter, en bemandingsplan<br />
og en materielplan. Dette er med til at skabe overblik<br />
over projektet; etablering af byggegruben.<br />
139
KONKLUSION
23. Konklusion<br />
På baggrund af temaet ”Projektering og udførelse af vejanlæg”<br />
er der udarbejdet et skitseprojekt for den 3. Limfjordsforbindelse<br />
over Egholm. Den 3. Limfjordsforbindelse vil medføre<br />
en kraftig stigning i trafikken på de omkringliggende veje.<br />
Vejbygning<br />
Den, af COWI, udleverede linieføring er blevet vurderet, hvorfor<br />
det er bestemt at udarbejde en ny. Den nye linieføring<br />
følger vejregler, hvorved tracéet accepteres, idet der er god<br />
kørselskomfort. Endvidere er der foretaget en forlægning af<br />
Nørholmsvej og forlængelse Mølholmsvej, samt en skitseprojektering<br />
af tilslutningsanlægget ved Nørholmsvej. Forlægningen<br />
af Nørholmsvej og forlængelsen af Mølholmsvej følger til<br />
dels vejreglerne grundet de geometriske bindinger. Afvigelserne<br />
accepteres, idet der på Nørholmsvej er to run<strong>dk</strong>ørsler,<br />
der nedsætter hastigheden, og idet strækningen Mølholmsvej<br />
kun er 2 km lang.<br />
Ydermere er der udarbejdet udbudsmateriale for afmærkning<br />
på en del af strækningen for den 3. Limfjordsforbindelse, der<br />
udmunder i en SBB.<br />
Geoteknik<br />
Anlæggelse af dette projekt er omfattende. Der skal blandt<br />
andet etableres en byggegrube, idet motorvejen skal føres<br />
under Limfjorden og dermed fordrer anlæggelse af en tunnel.<br />
I den henseende er der set nærmere på etablering og tørlægning<br />
af en byggegrube, der strækker sig fra Limfjorden til<br />
Nørholmsvej. Den etableres ved brug af spunsvægge og frie<br />
141
afgravningsskråninger, hvor henholdsvis rammedybden og et<br />
sugespidsanlæg er dimensioneret.<br />
Endvidere er der regnet på skråningernes stabilitet, og det<br />
konkluderes, at de ikke er stabile.<br />
Anlægsteknik<br />
Endvidere er der foretaget en tilbudskalkulation, der tager<br />
udgangspunkt i etablering af byggegruben. Tilbudskalkulationen,<br />
som indeholder en bestemmelse af forskellige mængde<br />
samt bemanding, udmunder i en tilbudsliste.<br />
142
Bilag A - Vejbefæstelse<br />
I dette bilag dimensioneres vejbefæstelsen for Nørholmsvej<br />
Vest/Mølholmsvej.<br />
Programmet Mmopp4 anvendes til udarbejdelsen. I det følgende<br />
gennemgås beregningen i form af figurer.<br />
Figur 109<br />
Trafiklasten er bestemt til gruppe<br />
T4, og afhænger af lastbilprocenten.<br />
Figur 110<br />
Sammensætningen af bærelaget<br />
vælges til asfaltbeton (AB).<br />
Figur 111<br />
Det vælges at anvende 250 mm<br />
asfalt (AB0) som slidlag.<br />
143
Figur 112<br />
Som øverste bundne bærelag<br />
anvendes 600 mm asfaltbetonbinderlag<br />
(ABB0).<br />
Figur 113<br />
Som nederste bundne bærelag<br />
vælges grusasfaltbeton II (GAB II),<br />
som senere bestemmes ved hjælp<br />
af Mmopp4.<br />
Figur 114<br />
Det ubundne bærelag består af<br />
stabilgrus (SB).<br />
Figur 115<br />
Det er vurderet, at underbunden<br />
er frostfarlig.<br />
144
Ved indtastning af disse faktorer er følgende resultat fremkommet:<br />
25 mm AB<br />
60 mm ABB<br />
80 GAB II<br />
240 mm SG<br />
585 mm BG<br />
Figur 116<br />
Vejkassens opbygning.<br />
Det vil sige, at opbygningen bliver som følger:<br />
• 25 mm asfaltbeton 0<br />
• 60 mm asfaltbetonbindelag<br />
• 80 mm modificeret GAB<br />
• 240 mm stabilgrus<br />
• 585 mm bundsikring<br />
145
Bilag B - Rammedybde af spunsvæg<br />
I dette bilag bestemmes rammedybden af spunsvæggen. Tværsnittet,<br />
hvor der tages udgangspunkt, er i st. 8.760, hvor vejbefæstelsens<br />
bund ligger i kote -4,9. Dette er 7,9 m under<br />
terræn (Figur 117).<br />
+3,5 GVS<br />
JOF<br />
Sand<br />
+3<br />
+2,48<br />
h3<br />
zr<br />
Gytje<br />
-2,62<br />
Sand<br />
-3,72<br />
z z<br />
h4<br />
h2<br />
-4,9<br />
Ler<br />
Figur 117<br />
Byggegrubetværsnit med de anvendte<br />
dybder og koter.<br />
Bilaget tager udgangspunkt i [Harremoës, Jacobsen & Ovesen,<br />
2003b], hvis ikke andet er angivet.<br />
147
Gennemregning 1<br />
I dette afsnit bestemmes rammedybden af spunsvæggen i<br />
langtidstilstanden ved hjælp af Brinch Hansens metode. Metoden<br />
foreslår, at flydecharnierets beliggenhed h 3 , som er dybden<br />
under jordoverfladen, skønnes (Figur 117). Dermed er<br />
forankringspunktet over flydecharnieret z r kendt.<br />
Det forudsættes, at spunsvæggen rammes ned i lerlaget, som<br />
er impermeabelt. Dette medfører, at der ikke skal tages højde<br />
for strømningen omkring spunsvæggens fod, hvorfor den reducerede<br />
rumvægt anvendes.<br />
Bagside (h 3 +½h 4 )<br />
Der regnes først på bagsidens øvre vægdel, hvor der er positiv<br />
rotation, og ρ bestemmes:<br />
z<br />
r<br />
ρ= (10)<br />
h<br />
3<br />
Ρ<br />
z r<br />
h 3<br />
den relative afstand fra fod af væg til omdrejningspunkt<br />
højden fra flydecharnieret til GVS<br />
højden fra flydecharnieret til JOF<br />
4,5<br />
ρ= =0,9<br />
5<br />
Sand<br />
Sandets rumvægt γ m skal korrigeres for vandets rumvægt γ w ,<br />
da de enkelte korn i jord, i stillestående vand, bliver påført en<br />
opdrift.<br />
γ<br />
red=γm-γ w<br />
(11)<br />
γ red den reducerede rumvægt [kN/m 3 ]<br />
γ m den mættede rumvægt [kN/m 3 ]<br />
γ w vands rumvægt [kN/m 3 ]<br />
148
Den mættede rumvægt for sand γ m er 18,5 kN/m 3 .<br />
γ =8,5<br />
red<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
For at aflæse jordtrykskonstanterne bestemmes den regningsmæssige<br />
friktionsvinkel for sand φ d :<br />
ϕ = 32.5<br />
d<br />
For sand regnes spunsvæggen som en fuldstændig ru væg, og<br />
hermed kan jordtrykskonstanterne ξ og<br />
x<br />
k γ<br />
aflæses:<br />
ξ = 0,91<br />
x<br />
k<br />
γ<br />
= 7<br />
Trykspringets beliggenhed for sandet kan nu bestemmes:<br />
z<br />
=ξ ⋅ h =6,37m<br />
(12)<br />
j3 3<br />
Trykspringet er beliggende 6,37 m over flydecharnieret, hvilket<br />
er i kote 5,37. Da trykspringet ligger uden for sandlaget,<br />
tages der ikke hensyn til dette ved udregning af enhedstryk.<br />
Gytje<br />
Ligesom sand er det nødvendigt at bestemme den reducerede<br />
rumvægt for gytje γ red,g .<br />
γ =17<br />
m,g<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
γ =7<br />
red,g<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
For organiske jordarter, såsom gytje, er det svært at fastsætte<br />
en værdi for friktionsvinklen. Dette skyldes, at gytje nemt<br />
deformerer, hvormed friktionsvinklen ϕ ,<br />
varierer. En middelværdi<br />
er derfor benyttet:<br />
k pl<br />
ϕ = 30°<br />
k,pl<br />
149
Den regningsmæssige plane friktionsvinkel bestemmes:<br />
ϕ<br />
d,pl<br />
=tan<br />
-1<br />
⎛tan<br />
ϕ<br />
⎜ γ<br />
⎝ ϕ<br />
( k,pl )<br />
⎞<br />
⎟<br />
⎠<br />
(13)<br />
γ φ er partialkoefficient og sættes lig 1,2 ved normal sikkerhedsklasse.<br />
ϕ =25,7°<br />
d,pl<br />
For gytje regnes spunsvæggen som en fuldstændig glat væg,<br />
og hermed kan jordtrykskonstanterne aflæses:<br />
ξ = 0,77<br />
x<br />
k<br />
γ<br />
= 2,6<br />
x<br />
k<br />
c<br />
=3,6<br />
y<br />
k<br />
γ<br />
=0,33<br />
y<br />
k<br />
c<br />
=-2<br />
Trykspringets beliggenhed for gytje kan nu bestemmes:<br />
z<br />
j3<br />
= 3,85m<br />
Trykspringet er beliggende 3,85 m over flydecharnieret, hvilket<br />
er i kote +2,85. Da trykspringet ligger i gytjelaget, skal der<br />
tages hensyn til dette ved udregning af enhedstryk.<br />
Sand<br />
Den reducerede rumvægt γ red samt den regningsmæssige friktionsvinkel<br />
ϕ<br />
d<br />
for sand er uændret:<br />
γ =8,5<br />
red<br />
ϕ = 32,5<br />
d<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
For sand regnes spunsvæggen som en fuldstændig ru væg, og<br />
jordtrykskonstanterne aflæses:<br />
150
ξ = 0,91<br />
y<br />
k<br />
γ=0,25<br />
Trykspringets beliggenhed for sandet kan nu bestemmes:<br />
z<br />
j4=ξ ⋅h 4=0,91⋅ h4<br />
(14)<br />
Trykspringet er beliggende i toppen af h 4 , hvorfor det antages<br />
at ligge uden for sandlaget.<br />
Ler<br />
Den reducerede rumvægt γ l samt den regningsmæssige friktionsvinkel<br />
ϕ<br />
d<br />
for ler bestemmes:<br />
γ =20<br />
l<br />
red<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
γ =10<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
Den karakteristiske friktionsvinkel omregnes:<br />
k,pl = 27°<br />
⎛tan( k,pl )<br />
ϕ<br />
ϕ<br />
d,pl<br />
=tan<br />
ϕ<br />
d<br />
= 23°<br />
-1<br />
⎜<br />
⎝<br />
γ ϕ<br />
ϕ<br />
⎞<br />
⎟<br />
⎠<br />
For ler regnes spunsvæggen som en fuldstændig glat væg, og<br />
jordtrykskonstanterne aflæses:<br />
ξ = 0,74<br />
y<br />
k<br />
γ<br />
=0,37<br />
y<br />
k<br />
c<br />
=-2<br />
Trykspringets beliggenhed for sandet bestemmes:<br />
z<br />
= 0,74 ⋅ h<br />
j4 4<br />
Trykspringet er beliggende nær toppen af h 4 , hvorfor det antages<br />
at ligge uden for lerlaget.<br />
151
Bagside (½h 4 )<br />
Der regnes på bagsidens nedre vægdel, hvor der er negativ<br />
rotation, og ρ =∞ .<br />
Ler<br />
Den reducerede rumvægt γ red,l samt den regningsmæssige friktionsvinkel<br />
for ler φ d,pl :<br />
γ =10<br />
red,l<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
ϕ =23,0°<br />
d,pl<br />
For lerlaget regnes spunsvæggen fuldstændig glat, hvorved<br />
jordtrykskonstanterne aflæses:<br />
ξ =1<br />
y<br />
k<br />
γ<br />
= 0,35<br />
y<br />
k<br />
c<br />
= -1,8<br />
Beregning af jordtryk<br />
Beregningsprogrammet Mathcad er benyttet til beregning af<br />
jordtryk.<br />
Jordtrykket e x og e y kan bestemmes, når der både er et grundvandspejl<br />
og laggrænser, ved formlen:<br />
[ ]<br />
e = Σγ ⋅d ⋅K +p⋅K +c⋅ K<br />
(15)<br />
x x x x<br />
γ p c<br />
[ ]<br />
e = Σγ ⋅d ⋅K +p⋅K +c⋅ K<br />
(16)<br />
y y y y<br />
γ p c<br />
γ Rumvægten [kN/m 3 ]<br />
d Lagtykkelsen [m]<br />
K Jordtrykskonstant<br />
P Last på terræn [kN]<br />
C Kohæsionen af den pågældende jord<br />
Det ønskes at bestemme den nedre vægdels højde 2z (Figur<br />
118), hvorfor jordtrykkene bestemmes som funktionen af z:<br />
152
h3 = 5 m<br />
zr = 4,5 m<br />
+3,5<br />
GVS<br />
ex1<br />
ex2<br />
ex3<br />
ex4<br />
ey5<br />
JOF<br />
Sand<br />
Gytje<br />
+3<br />
+2,48<br />
zj3<br />
z<br />
ey6<br />
ey7<br />
ey8<br />
ey9<br />
ey10<br />
Sand<br />
-2,62<br />
-3,72<br />
-4,9<br />
Ler<br />
h4<br />
ey11<br />
ey12<br />
h2<br />
z<br />
Figur 118<br />
ey13<br />
Tværsnit af byggegrube, som viser<br />
i hvilke punkter, der regnes jordtryk.<br />
( ) kγx<br />
d := 0<br />
ex1:=<br />
γ⋅d<br />
⋅<br />
ex1 = 0<br />
( ) kγx<br />
d := 0.52 ex2:=<br />
γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0.02 ex2 → 68.530<br />
( ) kγx<br />
d := 0<br />
ex3:=<br />
ex2 + γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅ + cg⋅kcgx<br />
dw := 0 ex3 → 160.590<br />
( ) kγx<br />
d := 0.63 ex4:=<br />
( ex3 − cg⋅kcgx) + γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅ + cg⋅kcgx<br />
dw := 0.63 ex4 → 266.430<br />
153
( ) kγgy<br />
d := 0<br />
ey5 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0<br />
ey5 → −49.277<br />
ey5 := 0<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
( ) kγgy<br />
d := 1.75 ey6 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 1.75 ey6 → −41.675<br />
ey6 := 0<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
d := 0.62 ey7 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0.62 ey7 → −43.763<br />
ey7 := 0<br />
( ) kγy<br />
d := 0<br />
ey8 := γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0 ey8 → 1.31750<br />
( ) kγy<br />
d := 1.1 ey9 := ey8 + γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 1.1 ey9 → 6.40500<br />
( ) kγgy<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
( ) kγly<br />
d := 0<br />
ey10 := ey9 + γl⋅d<br />
+ γlred⋅d<br />
⋅ + cl⋅kcly<br />
dw := 0 ey10 → −160.19500<br />
ey10 := 0<br />
( ) kγly<br />
dz ( ) := z − 1.62 ey11() z := γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅<br />
ey11( z) → 66.0⋅ z − 273.520<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
( ) kγly<br />
ey12() z := γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅<br />
ey12( z) → 11.10⋅ z − 184.5820<br />
ey12() z := 0<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
( ) kγly<br />
dz ():= z ey13( z) := ( ey11( z) − cl⋅kcly) + γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅ + cl⋅kcly<br />
ey13( z) → 77.10⋅ z − 273.520<br />
ey13() z := 0<br />
( ) kγly<br />
dz ():= z ey13( z) := ( ey11( z) − cl⋅kcly) + γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅ + cl⋅kcly<br />
ey13( z) → 77.10⋅ z − 273.520<br />
ey13() z := 0<br />
Beregning af vandtryk<br />
Spunsvæggen påvirkes af et vandtryk, hvorfor dette beregnes<br />
separat (Figur 119). I tilfælde af, at vandtrykket er større end<br />
jordtrykket, skal det medregnes i stedet.<br />
154
h3 = 5 m<br />
zr = 4,5 m<br />
+3,5 GVS<br />
e1v<br />
e2v<br />
JOF<br />
Sand<br />
Gytje<br />
+3<br />
+2,48<br />
zj3<br />
z z<br />
h4<br />
h2<br />
-4,9<br />
e3v<br />
e4v<br />
e5v<br />
e6v<br />
Sand<br />
Ler<br />
-2,62<br />
-3,72<br />
Figur 119<br />
e7v<br />
Tværsnit af byggegrube, som viser<br />
i hvilke punkter, der regnes vandtryk.<br />
d := 0.02<br />
d := 0.63<br />
d := 3.85<br />
d := 0.62<br />
d := 1.1<br />
dz ( ) := z − 2.9<br />
dz ():=<br />
2z ⋅ − 2.9<br />
e1v :=<br />
γ⋅d<br />
e1v → .20<br />
e2v := e1v + γ⋅d<br />
e2v → 6.50<br />
e3v := e2v + γ⋅d<br />
e3v → 45.00<br />
e4v := e3v + γ⋅d<br />
e4v → 51.20<br />
e5v := e4v + γ⋅d<br />
e5v → 62.20<br />
e6v( z) := e5v + γ⋅dz<br />
()<br />
e6v( z) → 33.20 + 10⋅<br />
z<br />
e7v( z) := e6v() z + γ⋅dz<br />
()<br />
e7v( z) → 10.80 + 30⋅<br />
z<br />
155
Dimensionsgivende tryk<br />
Jordtrykket og vandtrykket i de enkelte punkter sammenholdes<br />
(Tabel 21).<br />
Beregningspunkt<br />
Jordtryk<br />
e x /e y<br />
Beregningspunkt<br />
Vandtryk<br />
e v<br />
1 0 0 0<br />
2 68,5 1 0,20<br />
3 160,6 1 0,20<br />
4 235,6 2 6,50<br />
5 0 2 6,50<br />
6 0 3 45,0<br />
7 0 4 51,2<br />
8 1,32 4 51,2<br />
9 6,41 5 62,2<br />
10 0 5 62,2<br />
Tabel 21<br />
Dimensionsgivende tryk markeret<br />
med fed skrift samt e (beregningspunkter).<br />
11 0 6 33,2+10z<br />
12 0 6 33,2+10z<br />
13 0 7 10,8+30z<br />
Forside<br />
Der regnes på forsidens nedre vægdel, hvor der er negativ<br />
rotation, og ρ = 0.<br />
Ler<br />
Lerlaget på forsiden har samme egenskaber som lerlaget på<br />
bagsiden. Det vil sige, at rumvægten og friktionsvinklen ikke<br />
ændrer sig.<br />
γ =20<br />
m<br />
kN<br />
3<br />
m<br />
ϕ =23,0°<br />
d,pl<br />
Beregning af jordtryk<br />
Jordtrykket og e y bestemmes, når både der er et grundvandspejl<br />
og laggrænser, ved formlen:<br />
156
[ ]<br />
e = Σγ ⋅d ⋅K +p⋅K +c⋅<br />
K<br />
y y y y<br />
γ p c<br />
Det ønskes at bestemme den nedre vægdels højde 2z (Figur<br />
120), hvorfor jordtrykkene bestemmes som funktionen af z:<br />
h3 = 5 m<br />
zr = 4,5 m<br />
+3,5 GVS<br />
JOF<br />
Sand<br />
Gytje<br />
+3<br />
+2,48<br />
zj3<br />
-2,62<br />
Sand<br />
-3,72<br />
z z<br />
h4<br />
h2<br />
-4,9<br />
ey1<br />
ey2<br />
ey3<br />
Ler<br />
Figur 120<br />
ey4<br />
Tværsnit af byggegrube, som viser<br />
i hvilke punkter, der regnes jordtryk.<br />
( ) kγly<br />
d := 0<br />
e1y := γl⋅<br />
d ⋅<br />
e1y = 583.1<br />
dz ( ) := z − 2.9 e2y() z := γl⋅<br />
d()<br />
z ⋅<br />
+<br />
( ) kγly<br />
cl⋅kcly<br />
+<br />
e2y( z) → 54.0⋅ z + 59.98<br />
cl⋅kcly<br />
( ) ⋅kγly<br />
dz ():= 0 e3y() z := γl⋅<br />
d()<br />
z<br />
e3y( z) → 216.58<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
( ) kγly<br />
dz ( ) := 2z − 2.9 e4y() z := γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅<br />
e4y( z) → 162.0⋅ z − 18.32<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
157
Nedre vægdels højde z<br />
De aktive vand- og jordtryk samt de passive jordtryk på den<br />
nedre vægdel, hvilket vil sige under flydecharnieret, skal være<br />
lige store. Jordtrykkene fra JOF til flydecharnieret samt<br />
vandtrykkene fra flydecharnieret og ned er optegnet (Figur<br />
121).<br />
+3,5<br />
GVS<br />
JOF +3<br />
E1<br />
E2<br />
+2,48<br />
E3<br />
E4<br />
E5<br />
Mø<br />
E6<br />
E7<br />
E8<br />
E9<br />
E15<br />
E14<br />
E10<br />
E11<br />
h4<br />
h3<br />
zr<br />
-2,62<br />
z<br />
-3,72<br />
-4,9<br />
Figur 121<br />
Jord- og vandtryksarealer som<br />
benyttes til at bestemme z.<br />
z<br />
h2<br />
E17<br />
E16<br />
E12<br />
E13<br />
Mn<br />
Bestemmelse af vand- og jordtryksarealer for forside og bagside:<br />
158
dz ( ) := 2z − 2.9<br />
E16( z) := e3y()dz<br />
z ⋅<br />
E16( z) → 433.16z ⋅ − 628.082<br />
E17( z) := ( e4y( z) − e3y()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E17( z) → .5⋅( 162.0⋅ z − 181.440)<br />
⋅( 2z ⋅ − 2.9)<br />
d := 1.1<br />
E8:=<br />
e4v⋅d<br />
E8 → 56.320<br />
E9:=<br />
( e5v − e4v) ⋅d⋅0.5<br />
E9 → 6.0500<br />
dz ( ) := z − 1.72<br />
E10( z) := e5v⋅d()<br />
z<br />
E10( z) → 62.20⋅ z − 106.9840<br />
E11( z) := ( e6v( z) − e5v()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E11( z) → .5⋅( 45.00 + 10⋅<br />
z − 62.20()<br />
z ) ⋅( z − 1.72)<br />
dz ():=<br />
z<br />
E12( z) := e6v()dz<br />
z ⋅<br />
E12( z) → ( 45.00 + 10⋅<br />
z) ⋅z<br />
E13( z) := ( e7v( z) − e6v()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E13( z) → .5⋅( 20⋅ z − 17.20)<br />
⋅z<br />
dz ( ) := z − 2.9<br />
dz ( ) := 2z − 2.9<br />
E14( z) := e1y⋅d()<br />
z<br />
E14( z) → 583.1⋅ z − 1690.99<br />
E15( z) := ( e1y − e2y()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E15( z) → .5⋅( 523.12−<br />
54.0⋅<br />
z)<br />
⋅( z − 2.9)<br />
E16( z) := e3y()dz<br />
z ⋅<br />
E16( z) → 433.16z ⋅ − 628.082<br />
E17( z) := ( e4y( z) − e3y()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E17( z) → .5⋅( 162.0⋅ z − 181.440)<br />
⋅( 2z ⋅ − 2.9)<br />
Ved at sætte arealet for bagsiden lig med arealet fra forsiden,<br />
bestemmes z:<br />
lb( z) := E6 + E7 + E8 + E9 + E10()<br />
z + E11()<br />
z + E12()<br />
z + E13()<br />
z − E14()<br />
z −<br />
E15()<br />
z<br />
159
lz ():=<br />
0<br />
Heraf bestemmes højden z til 2,45 m, hvilket svarer til kote -<br />
4,45 m.<br />
Ankerkraften A og højden h 2<br />
Ankerkraften bestemmes ved vandret ligevægt på den øvre<br />
vægdel, hvilket vil sige ovenfor flydecharnieret (Figur 121).<br />
Areal<br />
Arm<br />
d := 0.52<br />
1<br />
E1:=<br />
ex2⋅<br />
d⋅<br />
2<br />
A1 := 4.48 +<br />
0.52⋅<br />
2<br />
3<br />
E1 = 17.82<br />
A1 = 4.83<br />
d := 0.63<br />
d := 3.85<br />
E2:=<br />
E2 = 101.172<br />
A2 → 4.1650000000000000000<br />
E3 := ( ex4 − ex3 ) ⋅d⋅0.5<br />
A3 := 3.85 + 0.63 ⋅ 2 3<br />
E3 = 33.34<br />
E4:=<br />
ex3⋅<br />
d<br />
e2v⋅d<br />
E4 → 25.0250<br />
A4 → 1.9250000000000000000<br />
E5 := ( e3v − e2v ) ⋅d⋅0.5<br />
A5 := 3.85 ⋅ 2 3<br />
0.63<br />
A2 := 3.85 +<br />
2<br />
A3 → 4.2700000000000000000<br />
3.85<br />
A4 :=<br />
2<br />
E5 → 74.11250<br />
A5 → 2.5666666666666666667<br />
Herved kan ankerkraften A bestemmes:<br />
A := E1+ E2+ E3 + E4 + E5<br />
A → 251.46660000000000000<br />
I det følgende er det nødvendigt at kende h 2 , der er højden af<br />
spunsvæggen fra byggegrubens bund:<br />
h 2 = z + (z – 2,9) = 2 m<br />
Kontrol af højden h 3<br />
Den skønnede højde h 3 kontrolleres ved at bestemme momentet<br />
i flydecharnieret for henholdsvis den øvre vægdels jordtryk<br />
160
M ø og den nedre vægdels jordtryk M n (Figur 121). For den øvre<br />
vægdel tages der moment om forankringspunktet, mens der<br />
for den nedre vægdel tages moment om fodpunktet.<br />
Moment om flydecharnier:<br />
Areal<br />
Arm<br />
d := 0.52<br />
1<br />
E1:=<br />
ex2⋅<br />
d⋅<br />
2<br />
E1 = 17.82<br />
A1 := 4.48 +<br />
A1 = 4.83<br />
0.52⋅<br />
2<br />
3<br />
d := 0.63<br />
d := 3.85<br />
E2:=<br />
E2 = 101.172<br />
A2 → 4.1650000000000000000<br />
E3 := ( ex4 − ex3 ) ⋅d⋅0.5<br />
A3 := 3.85 + 0.63 ⋅ 2 3<br />
E3 = 33.34<br />
E4:=<br />
ex3⋅<br />
d<br />
e2v⋅d<br />
E4 → 25.0250<br />
A4 → 1.9250000000000000000<br />
E5 := ( e3v − e2v ) ⋅d⋅0.5<br />
A5 := 3.85 ⋅ 2 3<br />
0.63<br />
A2 := 3.85 +<br />
2<br />
A3 → 4.2700000000000000000<br />
3.85<br />
A4 :=<br />
2<br />
E5 → 74.11250<br />
A5 → 2.5666666666666666667<br />
Dette medfører et moment i flydecharnieret M ø :<br />
Mø :=<br />
E1⋅<br />
A1<br />
+ E2⋅<br />
A2 + E3⋅<br />
A3 + E4⋅<br />
A4 + E5⋅<br />
A5<br />
M ø = 888,1 kNm<br />
Moment om fodpunkt deles op i bidraget fra bagsiden M nb og<br />
bidraget fra forsiden M nf :<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
Mnb := E6⋅ 0.62 ⋅ 1 + E7⋅<br />
0.62 1<br />
2<br />
⋅ + E8⋅<br />
1.1 1<br />
3<br />
⋅ + E9⋅<br />
1.1 1<br />
2<br />
⋅ +<br />
3<br />
⎡<br />
⎢<br />
⎣<br />
E10( z) ⋅ ( z − 1.72) ⋅ 1 2<br />
⎡<br />
⎢<br />
⎣<br />
Mnf := E14( z) ⋅ ( z − 2.9) ⋅ 1 2<br />
⎤<br />
⎥<br />
⎦<br />
⎤ ⎥⎦<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎡<br />
⎢<br />
⎣<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎤ ⎥⎦<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
+ E11( z) ⋅ ( z − 1.72) ⋅ 1 + E12() z ⋅ z 1<br />
2<br />
⋅ + E13() z ⋅ z 1<br />
2<br />
⋅<br />
3<br />
⎡<br />
⎢<br />
⎣<br />
⎤<br />
⎥<br />
⎦<br />
+ E15( z) ⋅ ( z − 2.9) ⋅ 2 + E16() z ⋅ z 1<br />
3<br />
⋅ + E17()z<br />
z ⋅ ⋅<br />
2<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
1<br />
3<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
M n = -503,8 kNm<br />
161
Da de to momenter ikke er lige store, ændres h 3 , og der foretages<br />
derfor endnu en gennemregning. Efter to gennemregninger<br />
kan h 3 bestemmes ved interpolation.<br />
Gennemregning 2<br />
Der foretages endnu en gennemregning, hvor flydecharnierets<br />
beliggenhed h 3 skønnes til 3 m (Figur 117). Da gennemgangen<br />
er tilsvarende gennemregning 1 henvises dertil, hvis forklaring<br />
mangler.<br />
Nødvendige værdier for beregning af jordtryk<br />
Der regnes først på bagsidens øvre vægdel, hvor der er positiv<br />
rotation og ρ bestemmes:<br />
z 2,5<br />
h 3<br />
r<br />
ρ = = =0,83<br />
3<br />
(17)<br />
De nødvendige værdier til gennemregning 2 (Tabel 22).<br />
γ m γ red φ ρ R/G ξ<br />
x<br />
K γ<br />
x<br />
K c<br />
y<br />
K γ<br />
y<br />
K c<br />
Sand ø 18,5 8,5 32,5 0,83 R 0,87 7<br />
Gytje ø 17 7 25,7 0,83 G 0,75 2,5 1 0,33 -2<br />
Sand ø 18,5 8,5 32,5 0,83 R 0,87 0,24<br />
Tabel 22<br />
Nødvendige værdier. R/G er henholdsvis<br />
ru eller glat væg, index ø<br />
og n indikerer øvre og nedre vægdel,<br />
mens index f indikerer forsiden.<br />
De øvrige uden index f er<br />
værdier for bagsiden.<br />
Ler ø 20 10 23 0,83 G 0,73 0,35 -2<br />
Ler n 20 10 23 ∞ G 1 0,45 -2<br />
Ler,f 20 10 23 ∞ G 1 2 3<br />
Beregning af jordtryk på bagsiden<br />
Jordtrykkene beregnes i tilsvarende punkter som ved gennemregning<br />
1 (Figur 118), dog afviger den ved trykspringet.<br />
162
( ) kγx<br />
d := 0<br />
ex1:=<br />
γ⋅d<br />
⋅<br />
ex1 = 0<br />
( ) kγx<br />
d := 0.52 ex2:=<br />
γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0.02 ex2 → 68.530<br />
( ) kγx<br />
d := 0<br />
ex3:=<br />
ex2 + γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅ + cg⋅kcgx<br />
dw := 0 ex3 → 93.830<br />
( ) kγx<br />
d := 0.63 ex4:=<br />
( ex3 − cg⋅kcgx) + γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅ + cg⋅kcgx<br />
dw := 0.63 ex4 → 180.070<br />
( ) kγgy<br />
d := 0<br />
ey5 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0<br />
ey5 → −50.6<br />
ey5 := 0<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
( ) kγgy<br />
d := 1.75 ey6 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 1.75 ey6 → −40.7825<br />
ey6 := 0<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
d := 0.62 ey7 := γg⋅d+<br />
γgred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0.62 ey7 → −41.9243<br />
ey7 := 0<br />
( ) kγgy<br />
+<br />
cg⋅kcgy<br />
( ) kγy<br />
d := 0<br />
ey8 := γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 0 ey8 → 5.34480<br />
( ) kγy<br />
d := 1.1 ey9 := ey8 + γ⋅d<br />
+ γred⋅dw<br />
⋅<br />
dw := 1.1 ey9 → 7.1280<br />
163
d := 0<br />
dw := 0<br />
dz ( ) := z − 3.72<br />
dz ():=<br />
0<br />
dw() z := 0<br />
dz ():=<br />
z<br />
ey10 → −159.4720<br />
ey10 := 0<br />
ey11( z) := ( ey10 − cl⋅kcly) + γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅ + cl⋅kcly<br />
ey11( z) → 75.0⋅ z − 279.000<br />
ey11() z := 0<br />
ey12() z := γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅<br />
ey12( z) → −166.6<br />
ey12() z := 0<br />
( ) kγly<br />
ey10 := ey9 + γl⋅d<br />
+ γlred⋅dw<br />
⋅ + cl⋅kcly<br />
( ) kγly<br />
( ) kγly<br />
ey13() z := γl⋅d()<br />
z + γlred⋅d()<br />
z ⋅<br />
( ) kγly<br />
+<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
cl⋅kcly<br />
ey13( z) → 13.50⋅ z − 166.6<br />
ey13() z := 0<br />
164
Beregning af vandtryk for bagsiden<br />
Igen skal det undersøges, om vandtrykket i det pågældende<br />
lag er større end jordtrykket. Vandtrykket beregnes i tilsvarende<br />
punkter som ved gennemgang 1 (Figur 119).<br />
d := 0.02<br />
d := 0.23<br />
d := 2.25<br />
d := 2.62<br />
e1v :=<br />
γ⋅d<br />
e1v → .20<br />
e2v := e1v + γ⋅d<br />
e2v → 2.50<br />
e3v := e2v + γ⋅d<br />
e3v → 25.00<br />
e4v := e3v + γ⋅d<br />
e4v → 51.20<br />
d := 1.1<br />
dz ( ) := z − 3.72<br />
e5v := e4v + γ⋅d<br />
e5v → 62.20<br />
e6v( z) := e5v + γ⋅dz<br />
()<br />
e6v( z) → 25.00 + 10⋅<br />
z<br />
dz ():=<br />
2z ⋅ − 3.72 e7v( z) := e6v() z + γ⋅dz<br />
()<br />
e7v( z) → −12.20<br />
+<br />
30⋅<br />
z<br />
Dimensionerende tryk for bagsiden<br />
Jordtrykket og vandtrykket i de enkelte punkter sammenholdes<br />
(Tabel 23).<br />
Beregningspunkt<br />
Jordtryk<br />
e x /e y<br />
Beregningspunkt<br />
Vandtryk<br />
e v<br />
1 0 0 0<br />
2 68,5 1 0,2<br />
3 93,8 1 0,2<br />
4 199,7 2 2,5<br />
5 0 2 2,5<br />
6 0 3 25,0<br />
7 0 4 51,2<br />
8 0 4 51,2<br />
9 7,128 5 62,2<br />
10 0 5 62,2<br />
11 0 6 25,0+10z<br />
12 0 6 25,0+10z<br />
13 0 7 -12,2+30z<br />
Tabel 23<br />
Dimensionerende tryk markeret<br />
med fed.<br />
165
Beregning af jordtryk på forsiden<br />
Der beregnes i tilsvarende punkter som ved gennemregning 1<br />
(Figur 120)<br />
( ) kγly<br />
d := 0<br />
e1y := γl⋅<br />
d ⋅<br />
e1y = 249.9<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
( ) kγly<br />
dz ( ) := 2z − 7.9 e2y() z := γl⋅<br />
d()<br />
z ⋅<br />
e2y( z) → 80⋅ z − 66.1<br />
+<br />
cl⋅kcly<br />
Nedre vægdels højde z<br />
Bestemmelse af vand- og jordtryksarealer for forside og bagside<br />
(Figur 122):<br />
h3=3 m<br />
zr= 2.5 m<br />
3.5<br />
GVS<br />
E1<br />
JOF +3<br />
E2 E3 +2.48<br />
E4<br />
E5<br />
Mø<br />
E6<br />
E7<br />
-2.62<br />
z<br />
E8<br />
E9<br />
-3.72<br />
-4.9<br />
E10<br />
E11<br />
-1-z<br />
z<br />
Figur 122<br />
Jord- og vandtryksarealer, som<br />
benyttes til at bestemme z.<br />
E14<br />
E15<br />
E12<br />
E13<br />
-1-2z<br />
Mn<br />
166
d := 2.62<br />
E6:=<br />
e3v⋅d<br />
E6 → 65.5000<br />
E7:=<br />
( e4v − e3v) ⋅d⋅0.5<br />
E7 → 34.32200<br />
d := 1.1<br />
E8:=<br />
e4v⋅d<br />
E8 → 56.320<br />
E9:=<br />
( e5v − e4v) ⋅d⋅0.5<br />
E9 → 6.0500<br />
dz ( ) := z − 3.72<br />
E10( z) := e5v⋅d()<br />
z<br />
E10( z) → 62.20⋅ z − 231.3840<br />
E11( z) := ( e6v( z) − e5v()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E11( z) → .5⋅( 25.00 + 10⋅<br />
z − 62.20()<br />
z ) ⋅( z − 3.72)<br />
dz ():=<br />
z<br />
E12( z) := e6v()dz<br />
z ⋅<br />
E12( z) → ( 25.00 + 10⋅<br />
z) ⋅z<br />
E13( z) := ( e7v( z) − e6v()<br />
z ) ⋅d()<br />
z ⋅0.5<br />
E13( z) → .5⋅( 20⋅ z − 37.20)<br />
⋅z<br />
dz ( ) := 2z − [ 4.9 − ( z − 3.72)<br />
]<br />
E14( z) := e1y⋅d()<br />
z<br />
E14( z) → 749.7⋅ z − 2154.138<br />
Ved at sætte arealet for bagsiden lig med arealet fra forsiden,<br />
bestemmes z:<br />
lz ( ) := E6 + E7 + E8 + E9 + E10()<br />
z + E11()<br />
z + E12()<br />
z + E13()<br />
z − E14()<br />
z −<br />
lz ():=<br />
0<br />
E15()<br />
z<br />
Heraf bestemmes højden z til 3,34 m, hvilket svarer til kote<br />
3,34 m.<br />
167
Ankerkraften A og højden h 2<br />
Ankerkraften bestemmes ved vandret ligevægt på den øvre<br />
vægdel (Figur 122).<br />
Areal<br />
Arm<br />
d := 0.52<br />
1<br />
E1:=<br />
ex2⋅<br />
d⋅<br />
2<br />
A1 := 2.48 +<br />
0.52⋅<br />
2<br />
3<br />
E1 = 17.82<br />
A1 = 2.83<br />
d := 0.23<br />
d := 2.25<br />
E2:=<br />
E2 = 21.581<br />
A2 → 2.3650000000000000000<br />
E3 := ( ex4 − ex3 ) ⋅d⋅0.5<br />
A3 := 2.25 + 0.23 ⋅ 2 3<br />
E3 = 12.17<br />
E4:=<br />
ex3⋅<br />
d<br />
e2v⋅d<br />
E4 → 5.6250<br />
A4 → 1.1250000000000000000<br />
E5 := ( e3v − e2v ) ⋅d⋅0.5<br />
A5 := 2.25 ⋅ 2 3<br />
0.23<br />
A2 := 2.25 +<br />
2<br />
A3 → 2.4033333333333333333<br />
2.25<br />
A4 :=<br />
2<br />
E5 → 25.31250<br />
A5 → 1.5000000000000000000<br />
Herved kan ankerkraften A bestemmes:<br />
A := E1+ E2+ E3 + E4 + E5<br />
A → 82.507800000000000000<br />
I det følgende er nødvendigt at kende h 2 , der er højden af<br />
spunsvæggen fra byggegrubens bund:<br />
h 2 = (0-2 · 3,34) – (-4,9) = 1,78<br />
Kontrol af højden h 3<br />
Der benyttes samme fremgangsmåde som ved gennemgang,<br />
hvorved momentet om flydecharnier M ø og momentet om fodpunktet<br />
M n er bestemt:<br />
M ø = 227,9 kNm<br />
M n = 448,3 kNm<br />
168
Gennemregning 3<br />
I de to gennemregninger er der benyttet forskellige værdier<br />
for h 3 . Ved hjælp af interpolation kan det dimensionsgivende<br />
moment M max, højden h 3, ankerkraften A og højden af spunsvæggen<br />
h 1 bestemmes.<br />
M max og højden af h 2<br />
Højden h 3 kan nu ved interpolation mellem momenterne M ø , M n<br />
og dybden af flydecharnieret h 3 bestemmes således, at M ø = M n<br />
(Figur 123).<br />
Mø,Mn<br />
1000<br />
900<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Mf<br />
y = 330,1x - 762,4<br />
y = 27,75x + 365,05<br />
0 2 3.34 4 6<br />
Dybde af flydecharnier h3<br />
Mø<br />
Mn<br />
Figur 123<br />
Den skønnede højde h 3 findes ved<br />
interpolation.<br />
De to ligninger sættes lig hinanden, og skæringspunktet, og<br />
dermed h 3 , aflæses til h 3 = 3,34 m.<br />
Flydemomentet M f , som er beliggende i flydecharnierets beliggenhed,<br />
er bestemt til M f 458 kNm/m, hvilket er det dimensionsgivende<br />
moment.<br />
169
Ankerkraft A og højden af h 1<br />
For den skønnede værdi h 3 = 3,34 kan den tilsvarende ankerkraft<br />
A samt dybden af spunsvæggen fra byggegrubens bund h 2<br />
bestemmes (Figur 124).<br />
Figur 124<br />
Bestemmelse af ankerkraft A og<br />
spunsvæggens dybde under byggegrubens<br />
overflade h 2 .<br />
Ankerkraft<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
A<br />
y = -84,48x + 504,91<br />
y = 0,11x + 1,45<br />
0 2 4 6<br />
Dybde af flydecharnier h3<br />
h2<br />
4<br />
3,5<br />
3<br />
2,5<br />
2<br />
1,5<br />
1<br />
0,5<br />
0<br />
h2<br />
Ankerkraft<br />
h2<br />
Værdierne tilsvarende h 3 = 3,43 m aflæses til, at ankerkraften<br />
A = 222,7 kN/m og h 2 = 1,82 m.<br />
23.1.2. Modstandsmoment<br />
Der udregnes et modstandsmoment for spunsvæggen, idet der<br />
vælges en stålkvalitet med en flydespænding på 287 MPa:<br />
W<br />
W<br />
M<br />
= (18)<br />
σ<br />
458 kNm/<br />
m<br />
=<br />
287MPa<br />
W = 1, 596 ⋅ 10 = 1596<br />
3 3 3<br />
m<br />
cm<br />
m<br />
m<br />
Herudfra vælges der et profil på [Arcelor RPS, 2005].<br />
170
Bilag C - Grundvandssænkning<br />
I dette bilag dimensioneres et midlertidigt sugespidsanlæg.<br />
Det kontrolleres, om anlægget kan klare den vandmængde,<br />
som hver enkelt sugespids belastes af. Endvidere kontrolleres<br />
det, om anlægget kan bortlede tilstrækkeligt vand ved driftsstop.<br />
Derudover etableres permanente drænrør.<br />
Sugespidsanlæg ved B1<br />
Vandføringen i det lukkede sandlag er bestemt med følgende<br />
formel:<br />
n<br />
q=k h n<br />
q<br />
t<br />
⋅<br />
t<br />
⋅ (19)<br />
h<br />
k t<br />
h t<br />
n q<br />
n h<br />
Permeabilitetskoefficienten – den hydrauliske ledningsevne<br />
for sandet, som skønnes til 10 -5 m/s svarende til<br />
velsorteret sand [Jacobsen, 1977]. Da sandet er lettere<br />
siltholdigt er koefficienten fastsat til 10 -5 m/s<br />
Ændringen i grundvandsspejlet, som er sat til 4,3 m<br />
Antallet af strømlinier, som er tre<br />
Antallet af potentiallinier, som er tre<br />
q = 10 m/ s⋅3600 s/ t⋅4,3 ⋅ = 1,548<br />
3<br />
-5 3<br />
Vandføringen i sandlaget bestemmes hermed til 1,548<br />
m 3 /time/meter.<br />
171
Sugespidsanlæg ved B1*<br />
Beregningerne for vandføringen pr. sugespids er beregnet ved<br />
brug af følgende formel:<br />
Q<br />
=<br />
∆h<br />
1 ⎛<br />
⎞<br />
⋅ n ln( R)<br />
ri<br />
2π<br />
kt<br />
T<br />
⎜ ⋅ −∑<br />
⋅ ⋅<br />
⎟<br />
⎝ n ⎠<br />
(20)<br />
I formlen indgår følgende faktorer:<br />
Q Vandføring pr. sugespids [m 3 /sek.]<br />
∆h Forskellen i trykniveauet, som er sat til 4,2 m<br />
k t<br />
T<br />
Permeabilitetskoefficienten – den hydrauliske ledningsevne<br />
for sandet, som skønnes til 10 -5 m/s svarende til<br />
velsorteret sand [Jacobsen, 1977]. Da sandet er lettere<br />
siltholdigt er koefficienten fastsat til 10 -5 m/s<br />
Tykkelsen af sandlaget, som er 4,4 meter<br />
n Antallet af brønde, som er 23<br />
R Sugespidsens rækkevidde på 100 meter<br />
r i<br />
Afstanden fra kontrolpunktet til den enkelte sugespids<br />
Kontrolpunkter<br />
I tabellen herunder summeres afstandene fra henholdsvis kontrolpunkt<br />
A og B til de enkelte sugespidser:<br />
172
Kontrolpunkt A Afstand Kontrolpunkt B Afstand<br />
r1 18,3 r1 24,6<br />
r2 18,4 r2 23,6<br />
r3 18,7 r3 22,7<br />
r4 19,1 r4 21,8<br />
r5 19,6 r5 21,1<br />
r6 20,1 r6 20,4<br />
r7 20,8 r7 19,7<br />
r8 21,6 r8 19,2<br />
r9 22,4 r9 18,8<br />
r10 23,3 r10 18,5<br />
r11 24,3 r11 18,3<br />
r12 25,3 r12 18,25<br />
r13 26,4 r13 18,3<br />
r14 27,5 r14 18,5<br />
r15 28,6 r15 18,8<br />
r16 29,8 r16 19,2<br />
r17 31 r17 19,7<br />
r18 32,2 r18 20,4<br />
r19 33,4 r19 21,1<br />
r20 34,7 r20 21,8<br />
r21 36 r21 22,7<br />
r22 37,3 r22 23,6<br />
r23 38,6 r23 24,6<br />
∑ ri<br />
600,4 ∑ ri<br />
475,7<br />
∑ ln( ri)<br />
74,4 ∑ ln( ri)<br />
36,9<br />
Tabel 24<br />
Summering af afstandene fra<br />
henholdsvis kontrolpunkt A og B til<br />
de enkelte sugespidser.<br />
173
Beregning af vandføring pr. sugespids<br />
Følgende faktorer indsættes i Formel (20):<br />
∆h = 4,2 m<br />
k t = 10 -5 m/s = 0,036 m/t<br />
T = 4,4 m<br />
n = 23<br />
R = 100<br />
∑ r i<br />
= 74,4<br />
Q<br />
4,2<br />
= = 0,133<br />
1<br />
⋅( 23 ⋅ln(100) −74,4)<br />
2π<br />
⋅0,036⋅4,4<br />
Trykniveausænkningen på 4,2 meter i kontrolpunkt A giver en<br />
vandmængde på 0,133 m 3 pr. time pr. sugespids.<br />
Driftsstop<br />
Følgende faktorer indsættes i Formel (19):<br />
∆h = 4,2 m<br />
k t = 10 -5 m/s = 0,036 m/t<br />
T = 4,4 m<br />
n = 23<br />
R = 100 m<br />
∑ r i<br />
= 37,2<br />
Q<br />
4,2<br />
= = 0,265<br />
1<br />
⋅( 23 ⋅ln(100) −37,2)<br />
2π<br />
⋅0,036 ⋅4,4<br />
Trykniveausænkningen på 4,2 meter i kontrolpunkt A giver en<br />
vandmængde på 0,265 m 3 pr. time pr. sugespids.<br />
174
Bilag D - Stabilitet<br />
I dette bilag undersøges det, om der er stabilitetsproblemer<br />
på de frie afgravningsskråninger i st. 8.700.<br />
Beliggenhed 1<br />
Logaritmisk spiral beregnes<br />
Liniebruddets tilnærmede spiral beregnes:<br />
r=r0<br />
vtan( ⋅ ϕ)<br />
⋅ e<br />
(21)<br />
r<br />
r o<br />
v<br />
Φ<br />
radiusvektor<br />
begyndelsesradiusvektor<br />
vinkel mellem brudlinie og vandret [rad]<br />
friktionsvinkel<br />
−3.14<br />
v :=<br />
60<br />
r1 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
v :=<br />
−3.14<br />
30<br />
r1 = 10.259<br />
r2 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r2 = 9.92<br />
v :=<br />
v :=<br />
−3.14<br />
20<br />
−3.14<br />
15<br />
r3 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r3 = 9.592<br />
r4 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
175
−3.14<br />
v :=<br />
12<br />
−3.14<br />
v :=<br />
10<br />
r5 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r5 = 8.969<br />
r6 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r6 = 8.672<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
21<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
r7 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r7 = 8.386<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
24<br />
r8 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r8 = 8.108<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
27<br />
r9 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r9 = 7.84<br />
−3.14<br />
v :=<br />
6<br />
r10 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r10 = 7.581<br />
−3.14<br />
v := r11 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r11 = 7.331<br />
33<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r12 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
5<br />
r12 = 7.088<br />
−3.14<br />
v := r13 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r13 = 6.854<br />
39<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r14 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r14 = 6.628<br />
42<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r15 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
4<br />
r15 = 6.409<br />
−3.14<br />
v :=<br />
180<br />
48<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
r16 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r16 = 6.197<br />
176
−3.14<br />
v := r17:=<br />
r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
51<br />
r17 = 5.992<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
54<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
r18:=<br />
r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r18 = 5.794<br />
−3.14<br />
v := r19:=<br />
r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r19 = 5.602<br />
57<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r20:=<br />
r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
60<br />
r20 = 5.417<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r21:=<br />
r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r21 = 5.065<br />
66<br />
v :=<br />
v :=<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
−3.14<br />
180<br />
72<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
−3.14<br />
180<br />
78<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
r22 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r22 = 4.736<br />
r23 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r23 = 4.428<br />
v :=<br />
v :=<br />
v :=<br />
v :=<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
84<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
−3.14<br />
180<br />
90<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
−3.14<br />
180<br />
96<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
−3.14<br />
180<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
102<br />
−3.14<br />
180⎞<br />
108<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎞<br />
⎠<br />
⎠<br />
r24 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r24 = 4.14<br />
r25 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r25 = 3.871<br />
r26 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r26 = 3.619<br />
r27 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r27 = 3.384<br />
r28 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r28 = 3.164<br />
177
Den logaritmiske spiral kan nu optegnes, hvor den har en stigningsvinkel<br />
lig med sandets friktionsvinkel φ (Figur 125):<br />
Md<br />
O<br />
Ms<br />
10,61 m<br />
7,3 m<br />
Figur 125<br />
Brudfigur for fri afgravningsskråning.<br />
4,9 m<br />
Egenvægtens moment<br />
Egenvægtens moment om spiralens pol findes, idet jordmassernes<br />
vægt og tyngdepunktsafstand kan bestemmes. Brudfiguren<br />
deles op i trekanter og firkanter (Figur 126):<br />
178
O1<br />
1<br />
10,61 m<br />
5,7 m<br />
6,6 m<br />
0,8 m<br />
2 3<br />
1,6 m<br />
4<br />
5<br />
3,4 m 0,2 m 3,8 m 1,1 m<br />
Figur 126<br />
Brudfigur, der er delt op i trekanter<br />
og firkanter.<br />
Kraft [kN/m] Arm [m] Md [kNm/m] Ms [kNm/m]<br />
1 179,5 1,1 197,5<br />
2 66,6 1,7 113,2<br />
3 20,4 0,1 2,0<br />
4 201,7 2,3 463,9<br />
5 56,9 2,5 142,3<br />
6 16,1 4,4 70,8<br />
I alt 310,7 679,0<br />
Tabel 25<br />
Størrelsen af de drivende og stabiliserende<br />
momenter for den logaritmiske<br />
spiral.<br />
Stabilitetsforholdet<br />
Stabilitetsforholdet mellem det stabiliserende moment M s og<br />
det drivende moment M d bestemmes:<br />
Ms 679,0<br />
f= = =2,2≥<br />
1<br />
Md 310,7<br />
Idet f er større end 1 er det vist, at stabiliteten er tilstrækkelig<br />
for den tilfældigt valgte spiral.<br />
179
Beliggenhed 2<br />
Logaritmisk spiral beregnes<br />
Liniebruddets tilnærmede spiral beregnes:<br />
r=r0<br />
vtan( ⋅ ϕ)<br />
⋅ e<br />
(21)<br />
−3.14<br />
v :=<br />
60<br />
r1 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r1 = 9.882<br />
−3.14<br />
v :=<br />
30<br />
r2 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r2 = 9.556<br />
−3.14<br />
v :=<br />
20<br />
r3 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r3 = 9.24<br />
−3.14<br />
v :=<br />
15<br />
r4 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r4 = 8.934<br />
−3.14<br />
v :=<br />
12<br />
−3.14<br />
v :=<br />
10<br />
r5 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r5 = 8.639<br />
r6 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r6 = 8.353<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
21<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
r7 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r7 = 8.077<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
24<br />
r8 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r8 = 7.81<br />
v :=<br />
−3.14<br />
180<br />
27<br />
r9 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r9 = 7.552<br />
180
v :=<br />
−3.14<br />
6<br />
r10 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r10 = 7.303<br />
−3.14<br />
v := r11 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r11 = 7.061<br />
33<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r12 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
5<br />
r12 = 6.828<br />
−3.14<br />
v := r13 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r13 = 6.602<br />
39<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r14 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r14 = 6.384<br />
42<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r15 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
4<br />
r15 = 6.173<br />
−3.14<br />
v := r16 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r16 = 5.969<br />
48<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v :=<br />
180<br />
51<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
r17 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
r17 = 5.772<br />
−3.14<br />
v := r18 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
54<br />
r18 = 5.581<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r19 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
57<br />
r19 = 5.396<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r20 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
3<br />
r20 = 5.218<br />
−3.14<br />
v := r21 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r21 = 4.879<br />
66<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r22 := r0⋅<br />
e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r22 = 4.562<br />
72<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
181
⎝<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r23 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
⎛ 180⎞<br />
⎜<br />
⎝ 78 ⎠<br />
r23 = 4.265<br />
−3.14<br />
v := r24 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
84<br />
r24 = 3.988<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r25 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r25 = 3.729<br />
90<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r26 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180<br />
r25 = 3.729<br />
96<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎞<br />
⎠<br />
−3.14<br />
v := r26 := r0⋅e v⋅tan(<br />
φ)<br />
180⎞<br />
r26 = 3.259<br />
102<br />
⎛<br />
⎜<br />
⎝<br />
⎠<br />
Den logaritmiske spiral kan nu optegnes, hvor den har en stigningsvinkel<br />
lig med jordens friktionsvinkel φ (Figur 127):<br />
Md<br />
O<br />
Ms<br />
10,22 m<br />
7,3 m<br />
Figur 127<br />
Brudfigur for fri afgravningsskråning.<br />
4,9 m<br />
Egenvægtens moment<br />
Egenvægtens moment om spiralens pol findes, idet jordmassernes<br />
vægt og tyngdepunktsafstand kan bestemmes. Brudfiguren<br />
deles op i trekanter og firkanter (Figur 128).<br />
182
Md<br />
O<br />
Ms<br />
1 2<br />
1 m<br />
2 m<br />
3<br />
10,22 m<br />
4,8 m<br />
4<br />
1,5 m<br />
2,7 m 0,7 m 3,2 m 1 m<br />
5<br />
6<br />
Figur 128<br />
Brudfigur, der er delt op i trekanter<br />
og firkanter.<br />
Kraft [kN/m] Arm [m] Md [kNm/m] Ms [kNm/m]<br />
1 49,0 2,0 98<br />
2 6.0 0,4 2,4<br />
3 148,4 2,2 326,5<br />
4 139,1 1,1 153,0<br />
5 45,0 2,1 94,5<br />
6 14,2 3,5 49,7<br />
I alt 426,9 297,2<br />
Tabel 26<br />
Størrelsen af de drivende og stabiliserende<br />
momenter for den logaritmiske<br />
spiral.<br />
Stabilitetsforholdet<br />
Stabilitetsforholdet mellem det stabiliserende moment M s og<br />
det drivende moment M d bestemmes:<br />
297,2<br />
f= =0,7 ≤ 1<br />
426,9<br />
Idet f er mindre end 1 er det vist, at stabiliteten ikke er tilstrækkelig<br />
for den tilfældigt valgte spiral.<br />
183
Bilag E - Ramning af spunsvægge<br />
I dette bilag bestemmes mængden af spunsjern, mandskab og<br />
materiel samt tidsforbruget.<br />
Mængden af spunsjern er udregnet til:<br />
625m⋅12m⋅ 2 + 29,5 m⋅ 12m = 15.354 m<br />
2<br />
Tidsforbruget ved brug af to rambukke og seks mand bestemmes<br />
med følgende udregning:<br />
T<br />
⎛ ⎞<br />
2<br />
1 ⎜15.354m<br />
⎟<br />
= ⎜<br />
349,0 timer<br />
2<br />
⎟ =<br />
2<br />
m<br />
22<br />
⎜ ⎟<br />
⎝ time ⎠<br />
Der tillægges 12 % til tiden for at bestemme totaltiden:<br />
Totaltid = 349,0 timer ⋅ 1,12 = 390,8 dage<br />
Det bestemmes hvor mange dage, ramningen tager med to<br />
rambukke, når det antages, at en arbejdsdag varer 7,4 timer:<br />
390.8timer<br />
Arbejdsdage = = 52,8 dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
Antal arbejdsdage med tre rambukke og ni mand:<br />
⎛ ⎞<br />
2<br />
1 ⎜15.354m<br />
⎟<br />
T = ⎜<br />
232,6timer<br />
2<br />
⎟ =<br />
3<br />
m<br />
22<br />
⎜ ⎟<br />
⎝ time ⎠<br />
Totaltid = 232,6 timer ⋅ 1,12 = 260,6timer<br />
185
260,6timer<br />
Arbejdsdage = = 35,2 dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
Antal arbejdsdage med fire rambukke og 12 mand:<br />
⎛ ⎞<br />
2<br />
1 ⎜15,354<br />
m ⎟<br />
T = ⎜<br />
174,5timer<br />
2<br />
⎟ =<br />
4<br />
m<br />
22<br />
⎜ ⎟<br />
⎝ timr ⎠<br />
Totaltid = 174,5timer ⋅ 1,12 = 195,4 timer<br />
195,4 timer<br />
Arbejdsdage = = 26,4 dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
Wright’s formel<br />
For at tage hensyn til gentagelseseffekt regnes tidsforbrug for<br />
ramning af henholdsvis den første spuns og spuns nummer<br />
1.000. Dette gøres med følgende formel:<br />
k<br />
x<br />
=<br />
1<br />
⋅ (22)<br />
t T x −<br />
12m⋅<br />
0,6 m<br />
T1 = = 0,33time<br />
2<br />
m<br />
22<br />
time<br />
k = 0,10<br />
−0,10<br />
1<br />
= 0,33 ⋅ 1 = 0,33<br />
t time time<br />
−0,10<br />
1000<br />
= 0,33 ⋅ 1000 = 0,16<br />
t time time<br />
186
Bilag F - Etablering af jordankre<br />
I dette bilag bestemmes mængden af jordankre, tidsforbrug<br />
samt mandskabsbehovet.<br />
Det antages, at der bliver etableret et anker for hver femte<br />
meter. Hermed fås følgende antal ankre:<br />
625m⋅ 2m+<br />
29,5 m<br />
5<br />
= 255,9 ≈ 256 ankre<br />
Tidsforbruget, når ankrene etableres med én maskine og to<br />
mand, udregnes, når det antages, at det tager to timer pr.<br />
anker.<br />
T<br />
= 256 ⋅ 2 = 512timer<br />
Der tillægges 12 % til tiden for at bestemme totaltiden:<br />
Totaltid = 512timer ⋅ 1,12 = 573,4 timer<br />
Det bestemmes hvor mange dage, etableringen tager med én<br />
maskine, når det antages, at en arbejdsdag er 7,4 timer:<br />
573,4 timer<br />
Arbejdsdage = = 77,5dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
For at optimere etableringen af ankre i forhold til økonomi og<br />
tid regnes antal arbejdsdage med to maskiner og fire mand.<br />
1<br />
T = 256 ⋅2 ⋅ = 256timer<br />
2<br />
Totaltid = 256timer ⋅ 1,12 = 286,72timer<br />
286,72timer<br />
Arbejdsdage = = 38,7 dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
187
Bilag G - Jordarbejde<br />
I dette bilag, der er udarbejdet i henhold til [Anlægsteknikforeningen<br />
i Danmark, 2004a], bestemmes mængden af jord,<br />
der afgraves. Derudover beregnes antallet af gravemaskiner og<br />
dumpere.<br />
For at bestemme jordmængderne, der afgraves, opdeles byggegruben<br />
i fire zoner, hvorefter arealet af de fire zoner beregnes.<br />
Areal af zone 1:<br />
⎛ ⎛1<br />
⎞ ⎞<br />
175m⋅⎜28m⋅ 6m+ ⎜ ⋅4m⋅6m⎟⋅ 2 = 33.600m<br />
2<br />
⎟<br />
⎝ ⎝ ⎠ ⎠<br />
3<br />
Areal af zone 2:<br />
1<br />
208m 29,6m 9,4m ⎛<br />
⎞<br />
⋅ ⋅ −⎜<br />
⋅( 9,4m−7,6m)<br />
⋅208m⋅ 29,6m⎟<br />
= 52.332,8m<br />
⎝2<br />
⎠<br />
Areal af zone 3:<br />
1<br />
208m 29,6m 11,2 m ⎛<br />
⎞<br />
⋅ ⋅ −⎜<br />
⋅( 11,2 m−7,6m)<br />
⋅208m⋅ 29,6m⎟<br />
= 63.415,0m<br />
⎝2<br />
⎠<br />
Areal af zone 4:<br />
1<br />
209m 29,6m 13,1m ⎛<br />
⎞<br />
⋅ ⋅ −⎜<br />
⋅( 13,1m−11,2 m)<br />
⋅209m⋅ 29,6m⎟<br />
= 75.192,9m<br />
⎝2<br />
⎠<br />
Mængden af jord, der skal fjernes:<br />
33.600,0m + 52.332,8m + 63.415,0m + 75.192,9m = 224.540,72m<br />
3 3 3 3 3<br />
For at bestemme et passende antal dumpere i forhold til gravemaskiner<br />
beregnes det hvilken mængde jord, en gravemaskine<br />
afgraver i timen. Skovlstørrelsen på 2,5m3 bevirker, at<br />
der fjernes 275m3F/time [Anlægsteknikforeningen i Danmark -<br />
tabel 2.44, 2004a]. Denne faktor korrigeres for gravedybde og<br />
svingningsvinkel:<br />
3<br />
3<br />
3<br />
189
3 3<br />
mF<br />
mF<br />
P = 275 ⋅0,81⋅ 0,51 = 113,60<br />
time<br />
time<br />
Omløbstiden T for dumperen beregnes:<br />
T = tg + tk + ta + tm<br />
(23)<br />
t<br />
g<br />
3<br />
Vt<br />
13m<br />
= ⋅ 60 + tko<br />
= ⋅ 60min+ 0,2 = 7,07 min<br />
3<br />
PG<br />
m<br />
113,6<br />
time<br />
t<br />
k<br />
⎛<br />
⎞<br />
⎛ L L ⎞ ⎜ 0,4km 0,4km<br />
⎟<br />
= + ⋅ 60min = + ⋅ 60min = 1,65min<br />
⎜<br />
v<br />
km km<br />
f<br />
v ⎟ ⎜ ⎟<br />
⎝ t ⎠ ⎜25 35 ⎟<br />
⎝ time time ⎠<br />
t = 0,6 min [Anlægsteknikforeningen i Danmark – Tabel 2.28, 2004a]<br />
a<br />
t<br />
m<br />
=<br />
⇓<br />
0,8min<br />
T<br />
min<br />
= 7,07 min+ 1,65min+ 0,6min+ 0,8min = 10,12<br />
læs<br />
Ud fra dette kan antallet af læs pr. time A beregnes:<br />
min<br />
60<br />
læs<br />
A = time = 5,93<br />
min<br />
10,12<br />
time<br />
læs<br />
Dernæst kan den praktiske ydeevne P for dumperen beregnes,<br />
når der tages hensyn til en læssefaktor på 0,9 og et fradrag til<br />
personfaktor på 0,83.<br />
P = V ⋅A⋅ C<br />
(24)<br />
3<br />
3<br />
m<br />
læs<br />
mF<br />
P = 13 ⋅0,9 ⋅5,93 ⋅ 0,83 = 57,60<br />
læs time time<br />
Tidsforbruget beregnes:<br />
3<br />
224.540,72m<br />
T = = 494,15timer<br />
3<br />
m<br />
4⋅113,6<br />
time<br />
Totaltid = 494,15timer ⋅ 1,12 = 553,45timer<br />
553,45timer<br />
Arbejdsdage = = 74,8 dage<br />
timer<br />
7,4<br />
dag<br />
190
Bilag H - Tilbudskalkulation<br />
I dette bilag beregnes enkeltposterne for tilbudskalkulationen.<br />
Tilbudskalkulationen opdeles i byggepladsindretning, ramning<br />
af spuns, etablering af jordankre, etablering og drift af sugespidsanlæg<br />
samt jordarbejdet. Priserne er fra [V&S Byggedata<br />
A/S, 2005], og henvisningerne i de firkantede parenteser<br />
i dette bilag refererer til den enkelte post i prisbøgerne.<br />
23.1.3. Byggepladsindretning<br />
I dette afsnit udregnes priser for byggepladsindretningen.<br />
Indhegning<br />
[Afsnit 01.31,01]<br />
Leje af 2 m højt og 258 m langt hegn i 6 mdr. til en pris af 44<br />
kr./lbm:<br />
kr<br />
44 258m<br />
11.352kr<br />
m ⋅ =<br />
Skurby<br />
[Afsnit 01.01, 06; 01.01, 11; 01.06, og 01.06, 04]<br />
Der opstilles to 15 personers spisevogne, en 30 personers sanitetsvogn,<br />
en kontorvogn og en værktøjscontainer i 6 mdr.<br />
To 15 personers spisevogne:<br />
Prisen for en vogn i 6 måneder er 1.735 kr./mdr. Der interpoleres<br />
mellem prisen i 3 mdr. på 1.820 kr./mdr. og prisen i 12<br />
mdr. på 1.650 kr./mdr.<br />
2vogne ⋅6mdr ⋅ 1.735kr = 20.820 kr<br />
191
En 30 personers sanitetsvogn:<br />
Prisen for vognen i 6 mdr. er 2.430 kr./mdr. Der interpoleres<br />
mellem prisen i 3 mdr. på 2.250 kr./mdr. og prisen i 12 mdr.<br />
på 2.310 kr./mdr.<br />
1vogn ⋅ 6 mdr ⋅ 2.430 kr = 14.580 kr<br />
En kontorvogn:<br />
Prisen for vognen i 6 mdr. er 1.440 kr./mdr. Der interpoleres<br />
mellem prisen i 3 mdr. på 1.510 kr./mdr. og prisen i 12 mdr.<br />
på 1.370 kr./mdr.<br />
1vogn ⋅ 6 mdr ⋅ 1.440 kr = 8.640 kr<br />
En værktøjscontainer:<br />
Prisen for containeren i 6 mdr. er 514,50 kr./mdr. Der interpoleres<br />
mellem prisen i 3 mdr. på 540 kr./mdr. og prisen i 12<br />
mdr. på 489 kr./mdr.<br />
1container ⋅ 6mdr ⋅ 514,50 kr = 3.087 kr<br />
Prisen for skurbyen bliver i alt:<br />
20.820 kr + 14.580 kr + 8.640 kr + 3.087 kr = 47.127 kr<br />
Affaldscontainere<br />
[Afsnit 02.81, 01, 02]<br />
Der opstilles to affaldscontainere på hver 16m 3 , og det antages,<br />
at de bliver tømt hver 14 dage. Udgift for leje i 6 mdr.,<br />
når der tages udgangspunkt i en pris for 21 dage:<br />
18,70 kr ⋅ 9 ⋅ 21dage = 336,60 kr<br />
Udgift for tømning 12 gange, når det koster 650 kr. pr. gang:<br />
12 ⋅650 kr ⋅ 2 = 15.600 kr<br />
Dette giver en samlet udgift på:<br />
15.600 kr + 336,60 kr = 15.936,60 kr<br />
192
Ramning af spunsvægge<br />
[Afsnit 32.03,01]<br />
Der udregnes en tilbudspris for ramning samt anstilling og afrigning<br />
af spunsvæggen. Der rammes i alt 15.354 m 2 spunsvæg,<br />
og der tages udgangspunkt i en pris for ramning af 500<br />
m 2 .<br />
Dette giver følgende pris for ramning:<br />
kr 1.279,5 m<br />
952 ⋅ ⋅ 12m<br />
= 24.352.160 kr<br />
m 0,6 m<br />
Pris for anstilling og afrigning er 15.000 kr., som lægges til:<br />
24.352.160 kr + 15.000 kr = 24.367.160 kr<br />
Hertil skal tillægges 35 % af lønbidraget, som i dette tilfælde<br />
42,95 kr./m 2 . Totalprisen bliver derfor følgende:<br />
2<br />
24.367.160 + (42,95 ⋅15.354 ⋅ 0,35) = 24.597.969<br />
kr kr m kr<br />
Etablering af jordankre<br />
[Afsnit 32.10,04]<br />
Der udregnes en tilbudspris for etablering af 256 ankre, når<br />
der tages udgangspunkt i en pris for 10 ankre:<br />
kr<br />
4.750 256 ankre 1.216.000 kr<br />
anker ⋅ =<br />
Hertil skal tillægges 35 % af lønbidraget, som i dette tilfælde<br />
268 kr./stk. Totalprisen bliver derfor følgende:<br />
1.216.000 kr + (268kr ⋅256stk ⋅ 0,35) = 1.240.012,8 kr<br />
193
Sugespidsanlæg<br />
[Afsnit 01.71,01 og 01.71,03]<br />
Der opstilles 10 sugespidsanlæg med i alt 230 sugespidser,<br />
hvor der gives tilbud på opstilling, nedtagning samt drift af<br />
anlægget. Ved priskalkulationen, tages der udgangspunkt i et<br />
anlæg med 20 sugespidser:<br />
15.700 kr<br />
⋅ 230 = 180.550 kr<br />
20<br />
Der tages endvidere hensyn til at anlægget skal være opstillet<br />
i 2 måneder:<br />
kr<br />
903 60 dage 54.180 kr<br />
dag ⋅ =<br />
Dette giver en samlet pris på:<br />
180.550 kr + 54.180 = 234.730 kr<br />
Jordarbejde<br />
[Afsnit 02.26,01 og 02.16,02]<br />
Til jordarbejdet benyttes fire gravemaskiner og seks dumpere,<br />
hvorudfra der udarbejdes et tilbud. Tilbuddet beregnes på<br />
baggrund af, at maskinerne skal bruge 555 timer på at udføre<br />
arbejdet.<br />
Fire gravemaskiner koster hver 732 kr./time i 37 timer, hvilket<br />
der tages udgangspunkt i:<br />
4 ⋅555timer<br />
⋅ 732 kr = 1.625.040 kr<br />
time<br />
Seks dumpere koster hver 453 kr./time i 37 timer, hvilket der<br />
tages udgangspunkt i:<br />
6 ⋅555timer<br />
⋅ 453 kr = 1.508.490 kr<br />
time<br />
Pris for jordarbejde i alt:<br />
1.625.040 kr + 1.508.490 kr = 3.133.530 kr<br />
194
Appendiks 1 - Geoteknisk undersøgelse<br />
195
196
197
198
199
200
201
202
203
204
205
206
207
208
209
210
211
Kildeliste<br />
Publikationer<br />
[Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2004a]<br />
Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2004a, Anlægsteknik 1, 2.<br />
udgave, 1. oplag, Polyteknisk Forlag, Anker Engelunds<br />
Vej 1, 2800 Lyngby.<br />
[Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2003]<br />
Anlægsteknikforeningen i Danmark, 2003, Anlægsteknik 2, 1.<br />
udgave, 1. oplag, Polyteknisk Forlag, Anker Engelunds<br />
Vej 1, 2800 Lyngby.<br />
[Harremoës, Jacobsen & Ovesen, 2003b]<br />
Harremoës, P., Moust Jacobsen, H. & Krebs Ovesen, N.,<br />
2003b, Lærebog i geoteknik – Bind 2, 4. udgave, 7. oplag,<br />
Polyteknisk Forlag, Anker Engelunds Vej 1, 2800<br />
Lyngby.<br />
[Lahrmann & Leleur, 1994]<br />
Lahrmann, H. & Leleur, S., 1994, Vejtrafik, 1. udgave, Polyteknisk<br />
Forlag, Anker Engelunds Vej 1, 2800 Lyngby.<br />
[Jacobsen & Thorsen, 1984]<br />
Moust Jacobsen, H. & Thorsen, G., 1984, Lærebog i Fundering,<br />
<strong>Aalborg</strong> <strong>Universitet</strong>scenter.<br />
[Geoteknisk undersøgelse, 2003]<br />
Nordjyllands Amt, <strong>Aalborg</strong> Kommune & Vejdirektoratet, 2003,<br />
3. Limfjordsforbindelse, Linie 2 – Orienterende geoteknisk<br />
undersøgelse.<br />
213
[Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> Kommune, 2004]<br />
Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> Kommune, 2004, Vejudbygningsplan<br />
for <strong>Aalborg</strong>-området - Baggrundsrapport, Nordjyllands<br />
Amt og <strong>Aalborg</strong> Kommune<br />
[V&S Byggedata A/S, 2005]<br />
V&S Byggedata A/S, 2005, Prisbog, Nettopriser, Zignature<br />
[Vejdirektoratet, 1984]<br />
Vejdirektoratet, 1984, 7.10.03 Befæstelser – Kørebane - Vejregler<br />
for dimensionering af befæstelser, Vejdirektoratet,<br />
Vejregeludvalget.<br />
[Vejdirektoratet, 1999a]<br />
Vejdirektoratet, 1999, Veje og stier i åbent land – Hæfte 1 –<br />
Forudsætninger for den geometriske udformning, Vejregelforslag,<br />
Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 1999b]<br />
Vejdirektoratet, 1999, Veje og stier i åbent land – Hæfte 2 –<br />
Tracering, Vejregelforslag, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 1999c]<br />
Vejdirektoratet, 1999, Kapacitet og serviceniveau, Vejregelforslag,<br />
Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2000a]<br />
Vejdirektoratet, 2000, Byernes trafikarealer - Hæfte 3 -<br />
Tværprofiler, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2001]<br />
Vejdirektoratet, 2001, Vejregler for veje og stier i åbent land<br />
– Hæfte 4.3 – Run<strong>dk</strong>ørsler, Vejdirektoratet, Vejregelrådet<br />
214
[Vejdirektoratet, 2003]<br />
Vejdirektoratet, 2003, Konstruktion og vedligehold af veje og<br />
stier – Hæfte 3.3 – Dimensionering af befæstelser og<br />
forstærkningsbelægninger, Vejregelforberedende rapport,<br />
Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2003b]<br />
Vejdirektoratet, 2003, Afmærkning på kørebanen – Hæfte 0 –<br />
Generelt, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2003c]<br />
Vejdirektoratet, 2003, Afmærkning på kørebanen – Hæfte 1 –<br />
Længdeafmærkning, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2003d]<br />
Vejdirektoratet, 2003, Afmærkning på kørebanen – Hæfte 3 –<br />
Tværafmærkning, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2003e]<br />
Vejdirektoratet, 2003, Afmærkning på kørebanen – Hæfte 6 –<br />
Dimensioner, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[Vejdirektoratet, 2004a]<br />
Vejdirektoratet, 2004, Toplanskryds, Vejdirektoratet, Vejregelrådet.<br />
[VVM-redegørelse, 2003]<br />
Vejdirektoratet, Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> kommune, 2003,<br />
VVM-redegørelse til 3. Limfjordsforbindelse, Nordjyllands<br />
Amt.<br />
[VVM-redegørelse – Projektplaner, 2003]<br />
215
Vejdirektoratet, Nordjyllands Amt & <strong>Aalborg</strong> kommune, 2003,<br />
VVM-redegørelse - 3. Limfjordsforbindelse - Projektplaner,<br />
Nordjyllands Amt.<br />
Andet<br />
[<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005a]<br />
<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005a, Hentet: 9. februar 2005, fra<br />
http://www.aalborg.<strong>dk</strong>/serviceomraader/kultur+og+frit<br />
id/kultur/arkiver/pontonbro.htm<br />
[<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005b]<br />
<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005b, Hentet: 21. maj 2005, fra<br />
http://www.aalborg.<strong>dk</strong>/kommuneplan/hovedstruktur/1<br />
-03_byudvikling_byomdannelse.htm<br />
[<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005c]<br />
<strong>Aalborg</strong> Kommune, 2005, Hentet: 30. april 2005, fra<br />
http://www.aalborg.<strong>dk</strong>/kommuneplan/<br />
[Arcelor RPS, 2005]<br />
Arcelor RPS, 2005, Hentet 18. maj 2005, fra<br />
http://www.ispc.lu/<br />
[Jørgensen, 2005]<br />
Jørgensen, J. M., 2005, Billeder vist i forbindelse med foredrag<br />
d. 26. april 2005, Per Aarsleff A/S.<br />
[Lange, 2005]<br />
Lange, H., 2005, Hentet: 9. februar 2005, fra<br />
http://www.highways.<strong>dk</strong>/danmark/broer/limfjordsbro.p<br />
hp<br />
[Nielsen, 2005]<br />
Nielsen, B. N., 2005, Udtalelser fra vejleder i geoteknik.<br />
216
[Nordjyllands Amt, 2005]<br />
Nordjyllands Amt, 2005, Hentet: 7. april 2005, fra<br />
http://www.nja.<strong>dk</strong>/Serviceomraader/VejeOgTrafik/Fak<br />
taOmTrafikken/FaktaOmTrafikken.htm<br />
[Pedersen, 2005]<br />
Pedersen, J., 2005, Vejbygning – 4. kursusgang<br />
[Statens Arkiver, 2005]<br />
Statens Arkiver, 2005, Hentet: 9. februar 2005, fra Statens<br />
Arkiver, http://www.sa.<strong>dk</strong>/ea/fandt2/lav/limbro.htm<br />
[Vejdirektoratet, 2004b]<br />
Vejdirektoratet, 2004, Hentet: 21. maj 2005, fra<br />
http://www.vejdirektoratet.<strong>dk</strong>/dokument.asppage=doc<br />
ument&objno=74114<br />
[Danmarks Statistik, 2003]<br />
(er i indledningen)<br />
[Danmarks Statistik, 2004]<br />
(er i indledningen)<br />
[Slagelse Kloakservice, 2005]<br />
Slagelse Kloakservice, 2005, Hentet: 19. maj 2005, fra<br />
www.slagelsekloakservice.<strong>dk</strong><br />
217